Povzetek članka:  Znanstveniki opozarjajo, da poslabšanje suše v Amazoniji, ki so jo poimenovali "pljuča sveta", pospešuje podnebne spremembe. Drevesa med sušo absorbirajo do desetine manj ogljikovega dioksida iz ozračja, gozdovi pa dejansko oddajajo več ogljika, kot ga ujamejo. V zadnjem sušnem obdobju leta 2010 je gozd sprožil osem milijard ton - toliko kot letne emisije Kitajske in Rusije skupaj. Znanstveniki opozarjajo, da poslabšanje suše v Amazoniji, ki so jo poimenovali "pljuča sveta", pospešuje podnebne spremembe. Na sliki je prikazan pogled na rečni čoln, ujet v Lago do Cristo Reis med eno najhujših suš, ki so jih kdaj zabeležili, 21. oktobra 2005 v Amazonski regiji v Braziliji. Povodje v povprečju letno absorbira približno 1,5 milijarde ton CO2 iz ozračja, vendar pa bodo dolgotrajni suhi periodi postali pogostejši. Študija Oxfordove univerze daje prvi neposredni dokaz o tem, kako hitro posamezna drevesa v največjem deževnem gozdu na Zemlji "vdihajo" ogljik iz ozračja med hudo sušino. Ugotovila je, da se je fotosinteza - proces, s katerim drevesa pretvorijo toplogredne pline v energijo - v šestih mesecih upočasnila za 10 odstotkov. Dr. Christopher Doughty je dejal: "Tropski deževni gozdovi so v javnosti veljali za pljuča planeta. Najnovejše ugotovitve, objavljene v reviji Nature, potrjujejo strahove, da se dnevi legendarnih deževnih gozdov, ki omejujejo vpliv naraščajočih emisij, lahko bližajo koncu. Na sliki je raziskovalka, ki meri premere dreves v narodnem parku Tambopata v Peruju, kmalu po suši leta 2010. "Tu prvič pokažemo, da se med hudo sušo hitrost, s katero "vdihajo" ogljik skozi fotosintezo, lahko zmanjša". Suša v Amazoniji leta 2005 je bila opisana kot dogodek, ki se zgodi "enkrat v stoletju", pet let kasneje pa je sledila še hujša, zaradi česar so se pojavile pomisleke glede sposobnosti regije, da še naprej absorbira ogljikov dioksid. Najnovejše ugotovitve, objavljene v časopisu Nature, potrjujejo strahove, da dnevi legendarnega deževnega gozda omejujejo vpliv naraščajoče...
Drevesa med sušo absorbirajo desetino manj CO2 iz ozračja. V sušnem obdobju leta 2010 je gozd izpuščal 8 milijard ton ogljikovega dioksida. To je toliko kot letne emisije Kitajske in Rusije skupaj. Drevesa morda usmerjajo manjše zaloge energije v rast.