Dokončajte naslednji stavek: Ko je leta 1578 Aleksander Farnese, bodoči parmski vojvoda, prevzel nadzor nad vojsko, so bile Nizke dežele vse bolj razdeljene med uporniško severno in tiste južne pokrajine, ki so bile še vedno zveste Španiji. S prihodom velikega števila vojakov iz Španije se je Farnese začel utrjevati španski nadzor na jugu, začenši z Maastrichtom. Farnese je 12. marca 1579 začel obleganje Maastrichta. Svojim vojakom je ukazal, naj podkopajo zidove. Tudi prebivalci Maastrichta so kopali, da bi prišli do španskih predorov. Globoko pod zemljo se je boj nadaljeval. Na stotine španskih vojakov je umrlo, ko so jim v tunele nalivali vrelo vodo. Drugi so umrli zaradi pomanjkanja kisika, ko so nizozemski branitelji v njih prižgali ogenj. Še 500 španskih vojakov je umrlo, ko je predčasno eksplodirala mina, s katero so nameravali razstreliti zid. V noči 29. junija je Farnesu uspelo priti v mesto, medtem ko so utrujeni branitelji spali. Španske enote, ki so prelomile mestne zidove, so najprej posilile ženske (nekatere od njih so v boju za obrambo mesta prekršile spolne vloge in izgubile pravico do usmiljenja), nato pa pokalane prebivalstvo. Do leta 1585 je Farnese ponovno osvojil mesta Bruselj, Gent in
Antwerpen, kot tudi provinco Brabant in večino Flandrije. Na tej točki je bila vojska preusmerjena iz svoje prvotne funkcije boja proti severnim upornikom v reševanje problema Anglije, ki je bila v vojni s Španijo. Farnese je verjel, da bi lahko vojska upala, da bo prešla kanal v sili, pri čemer se je zanašala na katoliško vstajo v Angliji, da bi jo podprla; Philip se je namesto tega leta 1588 odločil za pomorski napad s pomočjo španske armada. Flanderska vojska se je premaknila proti Ostendu in Dunkerku v pripravah na nadaljnji manever čez Lamanš v podporo Armadi, vendar je poraz glavne pomorske sile končal te načrte.