Napisati nadaljevanje za ta odstavek - Njegov prvi imenovanje za službo zunaj palače je bilo kot sanjakbey Kastamuni, in kasneje je postal beylerbey Karaman. Sam Lütfi Paša je te podrobnosti svojega življenja navedel v uvodu svojega "Asafname". Vendar ne navaja datumov svojih imenovanj in izpusti vse podrobnosti o svojem življenju pred vstopom v palačo. Morda je služil tudi kot sanjakbej najprej v Ajdinu in nato v Janini, saj Feridun Bey omenja Lütfija, ki je leta 1522 služil pri obleganju Rodosa kot sanjakbej v Ajdinu (Feridun Bey, "Münşe'at al-selâtin", Istanbul 1274 AH/1857) in Lütfija, ki je služil pri obleganju Dunaja.
leta 1529 kot sanjakbey iz Janje ("ibid". I, 573). Te sklicevanja so lahko tudi na Lutfija Pašo, bodočega velikega vezirja, saj je slednji sam izjavil, da je sodeloval v obeh kampanjah (Lütfija Paša, "Tevârih-i 'Al-i Osman", ed. Ali, Istanbul 1341/1922<unk>3, 3). V svoji knjigi je poudaril vprašanje, ali lahko osmanski sultani, ki niso bili Arabci, prevzamejo naslov kalifa ali ne.