Izpolnite naslednji stavek:
Kitajsko-sovjetski konflikt (1929). V tem času je Sovjetska zveza izvajala državni program množične industrializacije kot pripravo na morebitno vojno na dveh frontah (z Nemčijo in Japonsko). Ustanovitev Mandžukuja je situacijo zapletla, saj je bilo na njenem ozemlju zdaj kolonija 40.000 sovjetskih državljanov, ki so delali na kitajski vzhodni železnici. Čeprav Sovjeti niso želeli uradno priznati nove države, so železnica po seriji japonskih provokacij marca 1935 prodali Japoncem po nižji ceni. Sovjeti se niso počutili pripravljeni na nov spopad z Japonsko, zato so se odločili za izboljšanje odnosov s Kitajsko kot začasni protiukrep. Društvo narodov je o japonskem imperializmu molčalo, s čimer je Kitajsko prisililo, da ponovno aktivira svoje neuradne komunikacijske kanale s svojim edinim preostalim potencialnim zaveznikom. Anti-Kominternski pakt, podpisan 25. novembra 1936, je izbrisal zadnje dvome obeh strani glede tekočih prizadevanj za spravo. 7. julija 1937 je incident na mostu Marco Polo označil začetek druge kitajsko-japonske vojne. 21. avgusta sta Kitajska in Sovjetska zveza podpisali pakt o nenapadanju. Čeprav pakt ni omenjal sovjetske vojaške podpore, je de facto vzpostavil molčečeče razumevanje, da bodo Sovjeti zagotovili tako vojaško kot materialno pomoč.