Povzetek članka:  Od pavov do rajskih ptic so samci znani po tem, da s svojim svetlobno obarvanim perjem pritegnejo partnerja. Vendar pa so nove raziskave pokazale, da se moški ptiči sčasoma morda ne razlikujejo toliko od svojih samic. Ugotovitve izpodbijajo ključni element evolucijske teorije, ki jo je pred 156 leti prvič predlagal Charles Darwin. Moški in samica Choco Toucana (na zgornji sliki) imata enako svetlo obarvano perje, kar kaže, da druga sila, razen spolne selekcije, poganja evolucijo svetlih barv v perjih nekaterih ptic. Namesto svetlih barv samcev ptic, ki se pojavijo zaradi spolne selekcije - kjer se lastnost sčasoma razvija, ker jo nasprotni spol vidi kot privlačno ali kot znak primernosti - delujejo druge sile naravne selekcije. Raziskovalci pravijo, da okolje, v katerem živi vrsta, kako skrbi za svoje mladiče in za migracijsko vedenje, očitno vpliva na perje vrste. Pivov rep je morda težko spregledati, toda ljudje se ne zavedajo hrupa, ki ga povzroča ptičje lepo perje. Znanstveniki so dokazali, da pavki tresejo repom, da bi naredili zvok, ki je premajhen, da bi ga slišali. Moški ptiči lahko naredijo infrardeči hrup, da bi odgnal bližnjega tekmeca ali da bi pritegnili partnerja. Raziskovalci na Univerzi Manitoba v Winnipegu (Kanada) so pokazali, da ptice s svojimi repi proizvajajo infrazvoke - manj kot 20 hertzov - in da se na njih odzivajo tudi drugi pavovi. Večina ljudi sliši zvoke med 20 in 20.000 hertzi. Ko pavi potresijo s perjem, večina ljudi sliši škripanje. Toda znanstveniki so ugotovili, da ptice slišijo glasen zvok med 70 in 108 decibelom, kot kaže študija, objavljena v reviji Animal Behaviour. Medtem ko so jim raziskovalci predvajali tihe zvoke, so se poni in ponice postajale bolj budne in se premikale, samci pa so se odzvali s kričanjem. Strokovnjaki niso prepričani, kako ptice zaznavajo infrazvoke, vendar vedo, da nekateri čutijo vibracije skozi...
Študijo so opravili raziskovalci na Univerzi Wisconsin-Milwaukee. Izmerili so barvo perja samcev in samic pri 977 vrstah ptic. Raziskovalci so ugotovili, da nekatere vrste kažejo razlike med spoloma, medtem ko so se druge razvile tako, da imata oba spola enake barve perja. Ugotovitve izpodbijajo Darvinovo teorijo o spolni selekciji pri pticah.