Povzetek članka:  Znanstveniki so prvič sekvencirali največje število človeških genomov iz ene populacije. Epsko delo je vključevalo sekvenciranje DNK 2636 Islanđanov in njihovo primerjavo z delnimi sekvencami 104.000 drugih. Med številnimi ključnimi odkritji je tudi dejstvo, da je "oče človeštva" - naš najnovejši skupni moški prednik - živel pred 174.000 do 321.000 leti. Za video se pomakni navzdol. Znanstveniki so prvič sekvencirali največje število človeških genomov iz ene populacije. Epski posel je vključeval sekvenciranje DNK 2636 Islanđanov in njihovo primerjavo z delnimi sekvencami 104.000 drugih, ki so razkrivali vpogled v človeško evolucijo. Znanstveniki Islandijo vidijo kot rudnik zlata za genetiko. Država je bila ustanovljena s strani majhne skupine naseljencev iz Evrope, ki so prispeli pred približno 1.100 leti, in je ostala izolirana naslednjih tisoč let. Ker ima populacija na Islandiji zelo malo genetske raznolikosti, lahko znanstveniki lažje najdejo genetske variante, ki povečujejo verjetnost bolezni. Islandija ima tudi močan rodovniški zapis, kar je posledica dobro ohranjenih zgodovinskih dokumentov. Ta datum, ki temelji na izračunu človeških mutacij, nasprotuje zgodnejšim ugotovitvam, ki trdijo, da je oče vseh ljudi živel pred 340.000 leti. Znanstveniki ocenjujejo, da je star 239.000 let, kar je bližje najpogostejšemu človeškemu ženski predniku, ki naj bi živel pred 200.000 leti. Znanstveniki pravijo, da jim bo zbirka podatkov poleg evolucijskih spoznanj pomagala odkriti "mutirane gene", ki redke skupine ljudi naravno ščitijo pred nekaterimi boleznimi. Doslej je delo prineslo obetavne rezultate, ki so pomagali identificirati 20 milijonov genetskih variant med islandskim prebivalstvom. Med temi variacijami so znanstveniki iz Reykjavika že odkrili gene, ki povečujejo tveganje za Alzheimerjevo bolezen, težave z jetri in ščitnico. To delo je demonstracija edinstvene moči, ki nam jo daje sekvenciranje.
Znanstveniki so sekvencirali največji niz genomov iz enega samega naroda. Podatki razkrivajo nekaj presenetljivih genskih mutacij pri Islandah. Data je tudi razkril, da je oče človeštva starejši, kot smo mislili. Osem odstotkov prebivalstva ima gen, ki sploh ne deluje. Študija je odkrila gene, ki povečujejo tveganje za Alzheimerjevo bolezen in bolezni jeter. Znanstveniki pravijo, da bodo podatki pomagali pri razvoju boljših zdravil za bolezni.