Napisati nadaljevanje za ta odstavek - Kljub pomembni lokaciji stavba ni utrpela večjih poškodb zaradi bombardiranja, ki je uničilo Madrid med špansko državljansko vojno. Med obleganjem Madrida
Zgradba je bila pod streljanjem. Na belem predelu stavbe so še danes vidne luknje od krogel. Luknje so bile posledica vojaških dejanj ob koncu državljanske vojne (v začetku marca 1939), kot posledica upora Segismunda Casada proti vladi Juana Negerina. Ustava Sveta za nacionalno obrambo je postavila artilerijsko baterijo na Plaza de Cibeles. Zgradba je bila vključena v bitko 8. in 9. marca, ko so komunistične enote uspele v nekaj urah zavzeti Palacio de Comunicaciones, medtem ko so se Casadove enote upirale v Mornariškem uradu ("Ministerio de la Marina"), Vojnem uradu in Banki Španije. Veliko kasneje je bilo potrjeno, da je to začetek ulice Gran Vía ("Velika pot").