15. aprila se je boril v bitki za dež, poveljeval je konjenici Lige. 17. aprila je Tilly predlagal Scharffensteina za svojega naslednika v poveljstvu Liga. Scharffenstein je začasno prevzel položaj, vendar ga je Maksimilijan I. iz Bavarske zamenjal z Johannom von Aldringenom, potem ko je Wallenstein protestiral proti odločitvi, da bi grozil, da bo odstopil, če bi bil Scharffenstein imenovan. Scharffensteinovo sovraštvo do Wallensteina se je razvilo v odprto sovraštvo, zaradi česar je maja 1633 prebežal na strani Švedov po tajnih pogajanjih z Bernardom. Ingolstadt je predal Švedom v trenutku, ko je menil, da je njegov drug tekmec Aldringen (ki se je boril v Švabiji) najbolj ranljiv. Bernardini so prišli prepozno, uničili so njegov načrt in ga prisilili, da je pobegnil k Bernardu. Kot švedski poljski maršal se je boril z Bernardom v Čehiji in Zgornjem Palatinatu, preden je na čelu 5.000 mož napredoval v Frankijo. 5. novembra 1634 je poveljeval švedskemu desnemu krilu pri
Bitka pri Nördlingenu nasproti Johanna von Wertha. Švedi so bili poraženi, 4000 mož je padlo v ujetništvo, vključno s Scharffensteinom in Gustavom Hornom, grofom iz Porija. Odpeljali so ga v Dunaj, kjer mu je uspelo pobegniti in pobegniti v Silezijo. Spet so ga ujeli in pripeljali nazaj v Dunaj, kjer so ga obsodili za izdajo in usmrtili 26. julija 1635.