V juliju 1915, po političnih nemirih in umoru haitijskega predsednika Vilbruna Guillauma Sama, so ameriški marinci napadli Haiti. Pred okupacijo so kmetje organizirali vstaje, da bi se uprli potezam ameriških vlagateljev, da bi si prisvojili svojo zemljo in preoblikovali slog kmetijstva na tem območju iz preživetja nazaj v sistem, podoben plantaži - ideja o vrnitvi v kaj podobnega sistema plantaž se je soočila z divjim odporom. Haitijci so se bali, da bodo ameriški investitorji poskušali preoblikovati gospodarstvo nazaj v gospodarstvo, ki temelji na plantažah, saj so ameriški podjetniki kopičili zemljo in izselili podeželske kmete iz njihove družinske zemlje. Ruralni Haitijci so sestavili vojske, ki so se po podeželju sprehajale, ropale kmetovalce in posiljevale ženske. Motivacija ameriške okupacije Haitija
je bil deloma namenjen zaščiti naložb in preprečevanju, da bi evropske države pridobile preveliko moč na tem področju. Ena od utemeljitev za okupacijo je bila praksa zasužnjevanja otrok kot gospodinjskih služabnikov; ZDA pa so nato ponovno uvedle prakso prisilnega dela v okviru sistema "corvée".