Povzetek članka:  Že pred 7000 leti so ljudje Chinchorro, ki so živeli ob puščavski obali današnjega Čila in Peruja, mumificirali trupla tistih, ki so umrli. Toda po tisočletjih, v katerih so mumije ostale dobro ohranjene, so ti starodavni ostanki zdaj v nevarnosti hitrega razpadanja, so opozorili znanstveniki s Harvarda. Krivec? V poročilu, objavljenem v ponedeljek, je Harvardska šola za inženirstvo in uporabne znanosti navedla, da je za to kriva naraščajoča vlažnost, ki pomaga mikrobom, da na koži mumij cvetijo. Zato so znanstveniki iz arheološkega muzeja Univerze Tarapaca v Arici v severnem Čilu že videli, da se je nekaj od 120 dragocenih primerkov mumij Chinchorro začelo spreminjati v "črno slino", piše v časopisu. V Egiptu so izkopali 3600-letno mumijo. Vloga naraščajoče vlažnosti je bila potrjena s testiranjem vzorcev kože, ki sta ga opravila harvardski profesor Ralph Mitchell in raziskovalka Alice DeAraujo. Njihova odkritja bodo pomagala ohranjalcem v Arici, suhem območju, kjer se je v zadnjih letih stopnja vlage povečevala, varovati njihove dragocene relikvije. Egipčanske mumije dobijo CT skeniranje. Toda Mitchell je rekel, da ga skrbi, da bi lahko bilo še več sto mumij pokopanih tik pod peščeno površino v dolinah severnega Čila. "Tukaj so trupla in sprašujete se, kako naj preprečim njihovo razkrojitev? To je skoraj forenzični problem", je dejal. Za pripravo mumij je bil uporabljen "zapleten postopek", je dejala Marcela Sepulveda, profesorka arheologije na univerzi Tarapaca, ki jo navaja tiskovna objava. To je vključevalo odstranitev možganov in organov, njihovo zamenjavo z naravnimi vlakni in pepelom, zašivanje telesa nazaj z trsti in pokrivanje kože s pasto manganov, oker ali rjavega blata, odvisno od obdobja. Ljudje Chinchorro so mumificirali človeške ostanke več kot 3000 let. Najstarejše mumije so bile narejene kakšnih 2000 let pred tem, ko so starodavni Egipčani mumificirali svoje faraone. Sken je pokazal...
Znanstveniki so ugotovili, da višja stopnja vlage povzroči, da se na koži mumije razvijejo mikrobi. Nekateri vzorci v muzeju v Čilu so se začeli razgrajevati v "črno slino"