Ideja o združeni južno slovanski državi (ki naj bi jo vodila neodvisna Srbija) je v tem času postala priljubljena politična ideologija v regiji, tudi v Bosni in Hercegovini. Odločitev avstro-ogrske vlade, da leta 1908 uradno priključi Bosno in Hercegovino (bosanska kriza
) se je pri teh nacionalistih še povečalo občutje nujnosti. Politične napetosti, ki so jih vse to povzročilo, so se povzpele 28. junija 1914, ko je mladi bosanski revolucionar Gavrilo Princip v Sarajevu umoril naslednika avstro-ogrskega prestola, nadvojvode Franca Ferdinanda. Dogodek je sprožil verigo dogodkov, ki so privedli do izbruha prve svetovne vojne. Čeprav je 10% bosanskih prebivalcev umrlo med službo v vojski ali jih je ubila različna vojskovalna država, je Bosni in Hercegovini uspelo zbežati iz konflikta sorazmerno neškodljivo.