Povzetek članka:  So med najbogatejšimi bivališči na planetu, vendar pa so tudi najtežje za ljudi, da bi jih naselili. Znanstveniki so odkrili, da so ljudje morda začeli živeti v deževnih gozdovih pred približno 20.000 leti - 12.000 let prej, kot se je mislilo. Raziskovalci na univerzi Oxford so našli dokaze, ujete v človeških zobeh, ki so jih odkrili v deževnih gozdovih Sabaragamuwa na jugu Šrilanke. Znanstveniki so odkrili, da so ljudje morda začeli živeti v deževnih gozdovih pred približno 20.000 leti - 12.000 let prej, kot se je mislilo. Raziskovalci na Univerzi v Oxfordu so odkrili dokaze, da so bili ujeti v človeških zobeh, ki so jih odkrili v deževnih gozdovih Sabaragamuwa v južni Šrilanki (na sliki). Izotopi v zobeh kažejo, da so ljudje, ki so jim pripadali, jedli predvsem hrano, pridobljeno iz gozda. Študija ugotavlja tudi, da obstajajo namigi, da so ljudje morda celo zasedli deževne gozdove pred približno 45.000 leti. Neandertalci so morda ustvarili in nosili prvi nakit na svetu pred 130.000 leti, pravijo znanstveniki. Raziskovalci, ki so preučevali osem krempljev, odvzetih iz orla belega repa, ki so ga našli v Krapini na Hrvaškem, pravijo, da so jih uporabljali za izdelavo ogrlice ali zapestnice. Na krempljih je več rezov, zarezov in znakov, ki so jih polirali neandertalci, ki so nekoč prebivali na mestu, kjer so jih našli. Antropologi na univerzi v Kansasu pravijo, da so bili kremplji izdelani kot simbolični nakit 80.000 let pred prihodom sodobnih ljudi v Evropo. Odkrila so še več dokazov, da neandertalci niso bili počasni in primitivni bitji, kot jih pogosto prikazujejo. Ugotovitve so v nasprotju z idejo, da so bili tropski deževni gozdovi do pred približno 8.000 leti večinoma okolja brez ljudi. Profesorka Julia Lee-Thorp, arheologinja na Oxfordski univerzi, ki je pomagala voditi študijo, je dejala: 'Izotopska metodologija, uporabljena v naši študiji, je že bila uspešno uporabljena pri preučevanju, kako se primati, vključno z afriškimi velikimi opicami, prilagajajo svojemu gozdnemu okolju....
Znanstveniki na Oxfordu so analizirali izotope v starih človeških zobeh. Zobje so izkopali v deževnih gozdovih Sabaragamuwe na Šrilanki. Raziskovalci so ugotovili, da so zobje pripadali ljudem, ki so jedli hrano iz deževnega gozda. To pomeni, da so ljudje živeli v deževnih gozdovih 12.000 let prej, kot smo mislili. Do pred 8.000 leti so ljudje mislili, da so deževni gozdovi brez ljudi.