Povzetek članka:  Selma je očitno povsod. Avina film z istim imenom še naprej privablja občinstvo in aplavze, medtem ko ta mesec obeležuje 50. obletnico treh ključnih pohodov za državljanske pravice iz mesta Alabama - prva dva sta bila ustavljena z brutalno silo, tretja je bila zmagoslavna procesija v glavno mesto države Montgomery, ki so jo vodili Martin Luther King Jr., Ralph Bunche, Maurice Davis in drugi aktivisti. Dogodki, ki so te korake vtisnili v ameriško zavest, so predmet razstave fotografij v galeriji Steven Kasher v New Yorku. "Selma March 1965" združuje -- prvič, kjerkoli -- slike treh ključnih prič obdobja državljanskih pravic: Jamesa Barkerja, Spiderja Martina in človeka, ki ga Kasher imenuje "največji fotograf za državljanske pravice" -- Charles Moore. Fotografije v zgornji galeriji vključujejo Moorejevo delo v Selmi in drugih delih juga, vključno z nekaterimi očarljivimi, nagrajenimi fotografijami, ki jih je leta 1963 naredil v Birminghamu v Alabami. (Dva tedna po tem, ko so bile njegove slike iz Birminghama objavljene v zgodovinski številki revije Life, je pismo uredniku kratko ujel elementarno moč Moorejevega dela. Birminghamske slike, je pisal bralca iz Indiane, so bile "odlične in srhljive".) "Kvaliteta, globina, občutek resničnosti, ki ga prinaša v delo, je neprimerljiv", je dejal Kasher o Moorejevih posnetkih za državljanske pravice. Kasherjeva lastna vera na to temo je medtem dobro uveljavljena: od sredine devetdesetih let prejšnjega stoletja je na 30 različnih javnih mestih priredil fotografske predstave o gibanju za državljanske pravice. Pomembno je, da se spomnimo, da je bil Charles belec iz Alabame. "Bil je fotograf v Montgomery Advertiserju - komaj trdnjava integracije - ki je postal zelo simpatičen do gibanja. Charlesa sem poznal zelo dobro in imel je veliko strani, ki jih je uspel uskladiti in to mu je omogočilo, da je snemal z globokim razumevanjem toliko različnih stališč. Ni padel s padalom na te demonstracije in proteste v...
Galerija Steven Kasher bo prikazovala fotografije iz leta 1965. Vključene so slike pokojnika Charlesa Moorea, katerega delo za državljanske pravice je legendarno.