Napisati nadaljevanje za ta odstavek - Ker je zavrnil mirovne predloge svojih sovražnikov, se je Ivan Grozni leta 1579 znašel v težkem položaju, ko je krimsko kanat uničil muslimanske ozemlja in zažgal Moskvo (glej Rusko-krimske vojne
Leta 1385 je bila v Litvi velika vojvodina, ki se je združila s Kraljevino Poljsko (1385-1569) in pridobila energičnega vodjo Stefana Batorja, ki ga je podprl Osmanski imperij (1576). Stefan Batorij je odgovoril s serijo treh ofenziv proti Moskvi, s katerimi je skušal odrezati Kraljevino Livonijo od Moskvijskih ozemelj. Med prvo ofenzivo leta 1579 s 22.000 možmi je ponovno zavzel Polotsk; med drugo, leta 1580, s 29.000 vojsko je zavzel Velikie Luki, leta 1581 pa je s 100.000 vojsko začel obleganje Pskova. Friderik II. iz Danske in Norveške je imel v nasprotju s Švedsko in Poljsko težave pri nadaljevanju boja proti Moskvi. Leta 1580 je sklenil dogovor z Janom III., ki mu je dal naslove v Livoniji. Ta vojna je trajala od leta 1577 do leta 1582. Moskva je priznala poljsko-lituansko oblast nad Ducatusom Ultradunensisom šele leta 1582. Po smrti Magnusa von Lyfflanda leta 1583 je Poljska napadla njegova ozemlja v vojvodstvu Kurlandija in Friderik II. se je odločil prodati svoje dediške pravice. Z izjemo otoka Osel je bila Danska leta 1585 zunaj Baltskega morja. Od leta 1598 je bila Inflantinska vojvodina razdeljena na: