Napisati nadaljevanje za ta odstavek - Generalni stanovi so se zbrali 5. maja 1789; začela se je razprava o tem, ali bi morali delegati glasovati po glavi ali po stanovanju. Če bi se odločalo po stopnjah, bi plemstvo in duhovništvo lahko nadvladalo; če bi se odločalo po glavah, bi lahko prevladovalo večje tretje stopnje. Pred sestankom je Lafayette kot član "Odbora tridesetih" zagovarjal glasovanje po glavah, ne pa po premoženju. Ni mogel dobiti večine svojega lastnega premoženja, da bi se strinjal, toda duhovščina je bila pripravljena, da se pridruži skupini, in 17. skupina se je razglasila za narodno skupščino. Odziv lojalistov je bil, da so skupino, vključno z Lafayetteom, zaklenili, medtem ko so se tisti, ki niso podprli skupščine, srečali znotraj. To je privedlo do prisege na teniškem igrišču, kjer so izključeni člani prisegli, da se ne bodo ločili, dokler ne bo ustanovljena ustava. Skupščina se je še naprej sestajala in 11. julija 1789 je Lafayette predstavil osnutek "Deklaracije o pravicah človeka in državljana" skupščini, ki jo je sam napisal v posvetovanju z Jeffersonom. Naslednji dan, po razrešitvi ministra za finance Jacquesa Neckerja (ki je bil viden kot reformator), je odvetnik Camille Desmoulins zbral med 700 in 1000 oboroženih upornikov. Kralj je poslal kraljevo vojsko pod vodstvom vojvode de Broglieja, da je obkolila Pariz. 14. julija so vdrli v trdnjavo, znano kot Bastilja
uporniki.