Povzetek članka:  Winston Churchill je nameraval zapeljati Ameriko v drugo svetovno vojno s ponudbo dragocene kopije Magne Charte. Britanski kabinet je verjel, da bo ta dejanje spodbudilo ameriško javnost, da se pridruži boju v Evropi, in celo določil datum za predajo, preden je posel propadel. Nikoli prej nevidna pisma razkrivajo, da je vojno vlada razpravljala o tem, kako Američani obupno iščejo "opredmetljive dokaze o svojem evropskem ozadju", kar pomeni, da bi bilo darilo še posebej dragoceno. Pisma, napisana leta 1941, razkrivajo, da je Churchill nameraval podariti kopijo Magne Charte ZDA, da bi jih prepričal, da se pridružijo drugi svetovni vojni, in je opozoril, da Američani želijo "opredmetljiv dokaz o svojem evropskem ozadju". Magna Charta, ki jo je leta 1215 izdal kralj John, ki je ustanovil pravno državo in podelil pravice svojim podložnikom, je tudi predhodnik ameriške ustave. Leta 1941, ko so pisma napisana, je bila kopija dokumenta zaprta v Ameriki po izbruhu vojne, medtem ko je bila na ogled na svetovni razstavi v New Yorku leta 1939. Ameriška vlada je že podpisala dogovor, da pošlje ogromne količine denarja za pomoč svojim zaveznikom v Evropi, ki se borijo, vendar so bili še vedno zadržani glede tega, da bi se sami vključili v boj. Američani so Britance gledali kot "hladnokrvne", "računalne" ljudi, ki niso mogli "izreči s cvetjem". Zgodovinski dokument (na sliki), ki so ga podpisali prav ljudje kralja Johna, je bil viden kot predhodnik ameriške ustave, zato je bil viden kot velikodušen dar. V poskusu, da bi jih osvojil, jim je britanski kabinet, ki ga je podprl Churchill, nameraval podariti kopijo Magne Charte, ki je pripadala katedrali v Lincolnu. V pismih, o katerih je poročal The Independent, piše: 'Prijazno dejanje, ki ga izkažejo s prijaznostjo, povzroči ogromen odziv; ko se Američan razburka, je njegova velikodušnost neomejena. Za prijateljstvo bi dal s seboj srajco.
Američani so Britance imeli za hladnokrvne in preračunljive. Upali so, da jih bo kopija Magne Charte osvojila. Kopija je ostala v New Yorku po izbruhu vojne, ko je bila na razstavi.