Povzetek članka:  To je bil globoko vznemirljiv povratek domov za Shreyo Singhal, ki je imela takrat 21 let. Leta 2012 se je vrnila v Indijo s predavanja astrofizike na britanski univerzi v Bristolu, ko so novice o seriji aretacij spletnih uporabnikov, ki so jih spodbudili vplivni politiki, začele objavljati na naslovnicah. Za temi aretacijami se je skrival relativno mlad temni zakon: Oddelek 66A Zakona o informacijskih tehnologijah. Shreya se je odločila vložiti tožbo v javnem interesu. Malo več kot dve leti kasneje je sodnik vrhovnega sodišča Rohinton Nariman vstal s stola, potem ko je napovedal: "Člen 66A zakona o informacijskih tehnologijah (IT) iz leta 2000 je s tem v celoti razveljavljen". Pritožnica Shreya Singhal in njena mati Manali Singhal sta bila navdušena nad sodbo. Polna sodna dvorana je glasno pozdravila zgodovinsko sodbo, ki podpira svobodo govora in izražanja na spletu. Dva sodnika, na čelu s sinom legendarnega pravnika Falija S. Narimana, sta kot "neustavno" in "nejasno" razglasila drakonsko določbo, ki je policiji dala "obsežno in neomejeno moč", da aretira vsakogar, ki je na spletnih straneh družbenih omrežij objavil žaljive objave ali poslal sporočila prek mobilnih telefonov in tabličnih računalnikov. Za Shreyo, hčerko vrhovnega sodnika Manali Singhala in vnukinjo sodnice višjega sodišča v Delhiju Sunande Bhandare, se je končala dolga bitka z močjo države. Šok in jeza. "Šokirana sem zaradi aretacij, vključno s profesorjem univerze v Jadavpuru, zaradi širjenja fotografije, ki je zavajala glavno ministrino za zahodni Bengal Mamata Banerjee in njenega kolega Mukul Roya; zaprtje poduzetnika iz Puducherryja Ravija Srinivasana zaradi domnevne objave žaljivih sporočil na Twitterju o sinu kongresnega vodje P. Chidambarama, Karti Chidambaram", je dejala. Vendar pa je bil sprožilec za njeno PIL aretacija dveh deklet v Mumbaju zaradi kritične spletne objave o zaprtju v mestu zaradi pogrebov Bala Thackareyja. Zelo sem se razjezil. Zakon je bil očitno zlorabljen. Določba je bila zelo nejasna v svoji opredelitvi tega, kaj bi moralo biti na internetu", je dejala.
Člen 66A zakona o informacijskih tehnologijah je indijce aretiral samo zato, ker so delili svoja stališča na Facebooku in Twitterju. Študentka Shreya Singhal je vložila pritožbo proti nejasnemu in zlobnemu zakonu. Vrhovno sodišče ga je razglasilo za neustavnega.