Francija je podprla nizozemsko republiko v njeni vojni proti Španiji in financirala prvo dansko, nato švedsko intervencijo v cesarstvu. Leta 1630 je Gustav Adolf iz Švedske napadel Pomerijo; deloma zato, da bi podpiral svoje protestantske vernike, je tudi skušal nadzorovati baltsko trgovino, ki je zagotavljala velik del prihodkov Švedske. Ti gospodarski dejavniki so pomenili, da se je švedska intervencija nadaljevala po njegovi smrti leta 1632, vendar je privedla do spora s Saško, Brandenburgom-Prusijo in Dansko-Norveško. Poraz pri Nördlingenu
Septembra 1634 je prisilil Švede, da so se umaknili, medtem ko je večina njihovih nemških zaveznikov s Ferdinandom sklenila mir v Praški pogodbi (1635).