Izpolnite naslednjo frazo: Fašizem je postal vplivni v Bolgariji v tridesetih letih prejšnjega stoletja, ko je parlamentarna demokracija propadla. V maju
Leta 1934 je bolgarski državni udar izvedla vojaška organizacija Zveno, ki jo je pomagala bolgarska vojska, ki je popolnoma ukinila politične stranke. Tako je manjša bolgarska nacionalsocialistična delavska stranka izginila. Aprila 1935 pa je častnike zamenjal car Boris. Od takrat se je car odločil, da bo prevzel oblast v svoje roke, medtem ko so bile leta 1939 izvedene volitve na nepristranski podlagi. To je bila nekakšna "kraljeva diktatura", podobna tisti, ki jo je med letoma 1929 in 1931 izvajal Aleksander I. iz Jugoslavije. Leta 1940, ko je Bolgarija vstopila v novo vojno na strani osi, je bil režim institucionaliziran z oblikovanjem fašističnega množičnega mladinskega gibanja z imenom Brannik. Kljub temu, da je ta organizacija postala številčno velika, Bolgarija ni razvila korporativnega ekonomskega sistema, bistvenega za fašizem, niti niso bili ustvarjeni odrasli kolegi, kot so sindikati ali milice. Protijudovska propaganda se je v Bolgariji postopoma okrepila, kar je privedlo do uvedbe antisemitskega zakona. Boris III. se je bal, da bodo te organizacije uporabljene kot sredstvo za pritisk iz Nemčije, zato je skušal omejiti njihove stike z nemškimi uradniki. Boris je umrl leta 1943 in ga je nadomestil regentski svet, ki je bil naslednje leto sam strmoglavljen, zaradi česar je bila država zdaj na strani zavezniških sil. Septembra 1944 sta Zveno in protiosovska Očevsko fronta organizirala nov državni udar. Tako se je fašizem v Bolgariji izkazal za precej manj uspešnega kot v drugi svetovni vojni v Romuniji, na Madžarskem, na Hrvaškem ali v Srbiji.