Izpolnite naslednji stavek: Kleopatra je potovala v Rim kot kraljica stranke leta 46 in 44 pr. n. št. in bivala v njegovi vili. Po Cezarjevem atentatu leta 44 pr. n. št. je Kleopatra poskušala Caesariona imenovati za njegovega naslednika. Cezarjev pra-nečak Oktavijan (poznan kot Avgust do leta 27 pr. n. št., ko je postal prvi rimski cesar) je to oviral. Kleopatra je nato usmrtila svojega brata Ptolemaja XIV. in vzdignila svojega sina Cezarja kot sovladarja. V
V državljanski vojni osvoboditeljev 43-42 pr. n. št. se je Kleopatra pridružila drugemu rimskemu triumviratu, ki so ga oblikovali Oktavijan, Marko Antonij in Marko Emilij Lepid. Razvijala je osebno razmerje z Markom Antonijem, ki ji je sčasoma prinesel tri otroke: dvojčka Aleksandra Helija in Kleopatro Seleno II. ter Ptolemaja Filadelfa. Antonij je uporabil svojo trijumvirsko oblast, da je na Kleopatrin zahtevo usmrtil Arsinojo IV. Postal je vse bolj odvisen od Kleopatre za financiranje in vojaško pomoč med svojimi invazijami na Partsko cesarstvo in Kraljevino Armenijo. Čeprav njegova invazija na Partijo ni bila uspešna, mu je uspelo zasedeti Armenijo. Kralja Artavasda II. je leta 34 pr. n. št. pripeljal nazaj v Aleksandrijo kot ujetnika v svojem ponarejenem rimskem triumfu, ki ga je gostila Kleopatra. Sledilo je Aleksandrijsko darovanje, v katerem so Kleopatrini otroci z Antonijem prejeli različne ozemlja pod Antonijevo triumviralno oblastjo. Kleopatra je bila imenovana kraljica kraljev, Cezarjon pa kralj kraljev. Ta dogodek, skupaj z Antonijevim porokom s Kleopatro in ločitvijo z Oktavijino sestro Oktavijo Mlajšo, je bil prelomna točka, ki je privedla do končne vojne rimske republike.