Napetosti so obstajale tudi med rimskokatoliško cerkvijo in postrevolucijskim
Mehiška vlada. Trdne omejitve pravic Cerkve in duhovnikov so bile vpisane v ustavo države iz leta 1917, kar je leta 1926 privedlo do izbruha krišterske vojne. Leta 1992 je vlada ponovno vzpostavila diplomatske odnose s Svetim sedežem in odpravila skoraj vse omejitve za katoliško cerkev. Ta poznejši ukrep je vključeval priznanje pravnega statusa vsem verskim skupinam, omejeno lastninsko pravico in odpravo omejitev glede števila duhovnikov v državi. Vendar zakon še naprej zahteva strogo ločitev cerkve in države. Ustava še vedno prepoveduje duhovnikom, da bi imeli javne funkcije, zagovarjali politična stališča, podpirali politične kandidate ali nasprotujejo državnim zakonom ali institucijam.