Katerega hormona, kortizola, norepinefrina ali prolaktina, se med zgodnjim počasenim spanjem ne zmanjša? Glede na prejšnje vprašanje napišite kontekst, ki vsebuje odgovor. Lahko je od 1 do 20 stavkov. V ozadju:
Poleg negativnih posledic pomanjkanja spanja je bilo dokazano, da imajo spanec in prepleteni cirkadiani sistem močne regulativne učinke na imunološke funkcije, ki vplivajo tako na prirojeno kot na prilagajalno imunost. Prvič, v zgodnji fazi spanja s počasnimi valovi, ko se nenadoma zniža raven kortizola, epinefrina in norepinefrina v krvi, se poveča raven leptina, hipofize in prolaktina. Ti signali inducirajo pro- vnetno stanje s proizvodnjo pro- vnetnih citokinov interleukin-1, interleukin-12, TNF- alfa in IFN- gama. Ti citokini nato stimulirajo imunske funkcije, kot so aktivacija, proliferacija in diferenciacija imunskih celic. V tem času je ne diferenciran ali manj diferenciran, kot so naivne in centralne T-celice, vrhunec (tj. v času počasi razvijajočega se prilagodljivega imunskega odziva). Poleg teh učinkov okolje hormonov, ki se proizvajajo v tem času (leptin, hipofizijski rastni hormon in prolaktin), podpira interakcije med APC in T- celicami, premik ravnovesja citokinov Th1/ Th2 v smer, ki podpira Th1, povečanje splošne proliferacije Th celic in migracijo naivnih T celic v limfne vozlišče. Ta medij naj bi tudi podpiral nastanek dolgotrajne imunske pomnilnice z iniciranjem imunskega odziva Th1.