Napisati nadaljevanje za ta odstavek - Leta 1672 je izbruhnila francosko-holandska vojna, v katero je bila vključena Brandenburg-Prusija kot zaveznik Nizozemske republike. Ta zaveza je temeljila na pogodbi iz leta 1669, posledica pa je bila francoska okupacija Kleve. Junija 1673 je Friderik Viljem zapustil nizozemsko zavezništvo in sklenil pogodbo o subvencijah s Francijo, ki se je v zameno umaknila iz Kleve. Ko je Sveto rimsko cesarstvo razglasilo vojno Franciji, tako imenovani "Reichskrieg", je Brandenburg-Prusija ponovno spremenila stran in se pridružila cesarskim silam. Francija je pritisnila na svojega zaveznika Švedsko, naj jo reši z napadom na Brandenburg-Prusijo s severa. Švedski kralj Karel XI., odvisen od francoskih subvencij, je proti svoji volji leta 1674 zasedel brandenburško Uckermark, s čimer je začel nemško gledališče skanske vojne (brandenburško-švedska vojna). Friderik Viljem se je hitro odzval s pohodom svojih vojakov od Rajna do severnega Brandenburga in se v bitki pri Fehrbellinu srečal z zadnjim delom švedske vojske, ki je bila v postopku prečkanja močvirja.
(1675). Čeprav je bila z vojaškega vidika majhna spopad, se je izkazalo, da je bila Frederick Williamova zmaga zelo simbolična. "Veliki volilnik" je začel protiofenzivo in preganjal umikajoče se švedske sile skozi švedsko Pomerijo.