Napisati nadaljevanje za ta odstavek - Prvi pohodi, ki so pokrivali približno ozemlje, ki je postalo Avstrija in Slovenija, so bili avarski pohod in sosednji pohod (kasnejši pohod Karintije) na jugu. Oba sta bila ustanovljena v poznem 8. stoletju s strani Karla Velikega ob vključitvi ozemlja bavarskih vojvod Agilolfingov proti invazijam Avarov. Ko so Avari izginili v 820-ih, so jih v veliki meri nadomestili zahodni Slovenci, ki so se naselili v državi Velike Moravije. Panonski pohod je bil leta 828 ločen od friulskega vojvodstva in ustanovljen kot pohod proti Moraviji znotraj vzhodne bavarske Franke. Ti koraki, ki so bili že imenovani, so ustrezali meji vzdolž Donave od Traungau do reke, vključno z Dunajskim bazenom. Do 890. let je panonski pohod, kot se zdi, izginil, skupaj z grožnjo iz Velike Moravije med madžarskimi invazijami v Evropo. Po porazu bavarskega markgrafa Luitpolda v bitki pri Pressburgu leta 907
, so bile izgubljene vse vzhodne frankovske dežele za reko Enns.