Povzetek članka:  Danske politiki so rekli, da bi bilo treba učiteljem dovoliti, da v šoli pokažejo risanke preroka Mohameda kot del nacionalnega učnega načrta o masakrih v Evropi, ki so jih povzročile slike. Januarja je 12 ljudi v francoskem satiričnem tedniku Charlie Hebdo, ki je ponovno natisnil danske risanke in kasneje ustvaril nekaj lastnih, postrelili v džihadističnem napadu na njihove pisarne v Parizu. In danski časopis, ki je leta 2005 prvotno natisnil 12 satiričnih risank preroka Mohameda, je sprožil proteste v delih islamskega sveta. Časopis je prejel smrtne grožnje. Januarja sta Cherif in Said Kouachi (na sliki) v džihadističnem napadu na pisarno Charlie Hebdo ubila 12 ljudi, ker sta se maščevala za tiskanje karikatur preroka Mohameda. Solidarnost: Samo nekaj dni po napadih je po ocenah 3,7 milijona ljudi izšlo na ulice v Parizu, v kljubovalni demonstraciji podpore osebju Charlie Hebdo. Mai Mercado, predstavnica konzervativne ljudske stranke, je v dnevnem listu Jyllands-Posten napisala: "Kriza risank, umori v Charlie Hebdu in zadnji teroristični napad v Kopenhagnu 14. februarja so tako pomemben del zgodovine, da bi morali imeti stalno mesto v šolskem učnem načrtu". Vendar pa je poudarila, da bodo učitelji lahko sami izbirali, ali bodo karikature prikazali ali ne, dokler se bo o tem razpravljalo. "Politično ne urejamo podrobnosti o učencih, to je stara tradicija, da se zagotovi, da so danske šole proste političnega vmešavanja". Toda dodala je, da je prepričana, da če bi učitelji zavrnili prikazovanje risank, bi učenci šli domov in poiskal v Googlu, ker so učenci radovedni. Konzervativci imajo 5,3 odstotka volivcev, kar pomeni, da bi bila druga najmanjša stranka v parlamentu, če bi se volitve odvijale danes. Toda anti-imigrantska Danska ljudska stranka (DPP), ki je bila tretja s 19,6% podpore po isti anketi, je šla še dlje in rekla, da bi bilo prikazovanje risank...
Danski politiki zahtevajo, da se napadi Charlie Hebdo naučijo v šolah. Učiteljem bi bilo treba dovoliti, da učencem pokažejo risanke, če želijo. Kriza, ki jo povzročajo risanke, bi morala biti v šolskem učnem načrtu Leta 2005 so karikature v danskih časopisih sprožile tudi obsežne proteste. Konzervativci pravijo, da so spori pomemben del zgodovine.