Napisati nadaljevanje tega odstavka - Namesto tega je to obdobje postalo zgodba o zamračnem boju cesarstva. Kljub vojaškim reformam se je osmanska vojska srečala s katastrofalnim porazom v italijansko-turški vojni (1911-1912) in balkanskih vojnah (1912-1913), zaradi česar so bili Osmani izgnanci iz Severne Afrike in skoraj iz Evrope. Stalni nemiri, ki so privedli do prve svetovne vojne, so povzročili incident 31. marca 1912, osmanski državni udar in osmanski državni udar leta 1913. Vlada Odbora za zvezo in napredek (CUP) se je v tem obdobju vse bolj radikalizirala in izvajala etnično čiščenje in genocid nad armenskimi, asirski in grškimi prebivalci imperija.
državljani, dogodki, ki jih včasih skupno imenujemo poznoosmanski genocidi. Osmanska udeležba v prvi svetovni vojni se je končala z porazom in delitvijo preostalih ozemelj cesarstva po pogojih Sevrske pogodbe. Pogodba, oblikovana na konferenci v Londonu, je osmanski državi dodelila nominalno ozemlje in ji dovolila, da ohrani oznako "osmanskega kalifata" (podobno Vatikanu, duhovniško-monarhični državi, ki jo je vladal katoliški papež), s čimer jo je močno oslabila. Eden od dejavnikov tega dogovora je bila britanska želja, da bi preprečila gibanje Khilafat.