Odnosi med Poljsko in Moskovsko Rusijo so bili napeti, saj je vedno bolj obupano Veliko vojvodstvo Litva vključilo Kraljevino Poljsko v svojo vojno z Moskovsko okoli 16. stoletja. Kot je napisal poljski zgodovinar Andrzej Nowak, čeprav so bili pred tem občasni stiki med Poljaki in Rusi, je bila poljska zveza z Litvo tista, ki je prozahodno katoliško Poljsko in pravoslavno Rusijo pripeljala v resničen, stalni odnos z obema državama, ki sta se ukvarjala z "tekmovanjem za politično, strateško in civilizacijsko prevlado v srednji in vzhodni Evropi". Medtem ko so bili občasni poskusi za vzpostavitev zavezništva med novo poljsko-lituansko državo in Moskvo (vključno z več poskusi za izvolitev moskovskih carov na poljski prestol in ustvarjanje poljsko-lituanskega moskovskega kraljestva), so vsi propadli. Namesto tega je prišlo do več vojn. Poljska je med poljsko-moskovsko vojno (1605-1681) izkoristila politično oslabljeno moskovsko državo, ki jo je povzročila državljanska vojna, in poljske sile so zavzele Moskvo - dogodek, ki je postal eden od številnih odločilnih trenutkov prihodnjih poljsko-ruskih odnosov. Moskva, ki se je zdaj preoblikovala v Rusko cesarstvo, se je maščevala s tem, da je izkoristila oslabitev Commonwealtha, prevzela sporna ozemlja in premaknila svoje meje proti zahodu po rusko-poljski vojni (1654-67) in kasneje sodelovala pri uničenju Commonwealtha med švedskim potopom.
-Kaj? Do začetka 18. stoletja, ko se je politični sistem Commonwealth (Zlata svoboda) poslabšal v anarhijo, so se Rusi lahko po volji vmešavali v notranje poljske zadeve, politično in vojaško, glej (Tihi sejm, Vojna za poljsko nasledstvo). Približno sredi 18. stoletja je bil vpliv ruskih veleposlanikov in odposlancev v Poljsko primerljiv z vplivom kolonialnih podkraljev, Ruski pa so Commonwealth videli kot obliko protektorata.