Povzetek članka:  Albert Einstein je bil morda genij, ampak tudi on se je včasih zmotil. V dvajsetih in tridesetih letih 20. stoletja je Einstein rekel, da ne more podpreti nenavadne teorije, da merjenje delca dejansko vpliva na njegovo lokacijo. Ekipa znanstvenikov iz Japonske in Avstralije je dokazala, da se ta "strašni dogodki na daljavo" odvijajo v fotonu. V dvajsetih in tridesetih letih prejšnjega stoletja je Einstein (levo) dejal, da ne more podpirati nenavadne teorije, da merjenje delca dejansko vpliva na njegovo lokacijo. Ekipa znanstvenikov iz Japonske in Avstralije je dokazala, da se ta "strašni dogodki na daljavo" odvijajo v fotonu. Na desni je profesor Howard Wiseman. Po kvantni mehaniki lahko en delček opišemo z valovno funkcijo. Lahko se razširi na velike razdalje, nikoli pa se ne odkrije na dveh ali več mestih. To je zato, ker fiziki verjamejo, da se vesolje obnaša kot majhen val verjetnosti. Delci so na več mestih hkrati, vsak z določeno verjetnostjo. To pomeni, da če bi elektrona izstrelili skozi dve odprtini na zaslonu, bi šla skozi oba. Če pa postavite dve kameri, da spremljajo odprtino, valovna funkcija propade. Zato gre samo skozi eno od odprtin, ne pa skozi obe. Profesor Howard Wiseman na univerzi Griffiths, ki je sodeloval z univerzo v Tokiu, je opravil meritve, da bi pokazal, kar Einstein ni verjel, da je resnično - in sicer ne-lokalno propad 'valne funkcije' delca. Po kvantni mehaniki lahko en delček opišemo z valovno funkcijo, ki se širi na velike razdalje, vendar nikoli ni zaznana na dveh ali več mestih. Ta pojav je v kvantni teoriji pojasnjen s tem, kar je Einstein leta 1927 označil kot "strašno dejanje na daljavo". To je trenutni propad valovne funkcije, kamorkoli se detektuje delček. To se zgodi, ker fiziki verjamejo, da se vesolje obnaša kot majhen val verjetnosti. Delci so na več mestih hkrati, vsak z določeno verjetnostjo. To pomeni, da če je bil elektron...
Prejšnji poskusi so pokazali zapletenost z dvema delci. Toda to je prvi, ki prikazuje zapletenost fotona z njim samim. Študija razkriva, kako svetlobni foton spremeni stanje, ko ga opazimo. Einstein ni verjel, da se to lahko zgodi, ker krši teorijo relativnosti.