Povzetek članka:  Klasična glasba lahko pomaga upočasniti nastanek demence, je pokazala nova raziskava. Znanstveniki so odkrili, da so bolniki, ki so poslušali Mozarta, povečali aktivnost genov v možganih, vključno z spominom in učenjem. Medtem pa je glasba vplivala tudi na aktivnost gena, ki je povezan z Parkinsonovo boleznijo. Klasična glasba lahko pomaga upočasniti nastanek demence z izboljšanjem aktivnosti genov v možganih, je pokazala nova raziskava. Finski raziskovalci so ugotovili, da je spremenjena aktivnost prisotna le pri "glasbeno izkušenih" bolnikih, ki redno poslušajo glasbo, kar kaže na pomen seznanjenosti z glasbo. Za študijo so udeležence prosili, naj poslušajo Mozartov koncert za violino št. 3, G-dur, K.216, skladbo, ki traja 20 minut. Eksperiment so izvajali tako na glasbeno izkušenih kot na neizkušenih udeležencih. V raziskavi so udeleženci 20 minut poslušali Mozarta (na sliki). Študija je pokazala, da so bili geni na področjih, kot so izločanje dopamina, ko se v možganih sprosti nevrohormon, sinaptična nevrotransmisija, s katero nevroni prejemajo informacije, učenje in spomin, pri tistih, ki so imeli "glasbeno izkušnjo", izboljšani. Medtem pa se je glasba pojavila pri zmanjševanju regulacije genov, povezanih z nevro-degeneracijo, kar je postopna izguba strukture ali funkcije nevronov. Raziskovalci so povedali, da je več genov, ki so se regulirali navzgor, odgovornih za učenje pesmi in petje pri pticam. To kaže na skupno evolucijsko ozadje zaznavanja zvoka med različnimi vrstami, pravijo. Eden najbolj prizadetih genov na tem področju je sinuklein-alfa (SNCA), ki je znan tudi kot gen tveganja za Parkinsonovo bolezen. Vodja študije, doktorka Irma Jarvela z Helsinške univerze, je dejala: 'Povečanje regulacije več genov, za katere je znano, da so odgovorni za učenje pesmi in petje pri pticam, ki pojejo, nakazuje na skupno evolucijsko ozadje zaznavanja zvoka med pticami, ki pojejo, in ljudmi.' Dodal je: 'Učinek je bil...
V raziskavi so pacienti 20 minut poslušali Mozartov violinski koncert št. 3. Ugotovili so, da so imeli ljudje z glasbeno izkušnjo povečano aktivnost genov. Glasba je vplivala tudi na sinuklein-alfo, gen tveganja, povezan z Parkinsonovo boleznijo.