Izpolnite naslednji stavek: Majorovo predsedovanje vlade je sovpadlo z razpadom Jugoslavije in posledično vojno v Bosni in Hercegovini (in delih Hrvaške). Napetosti med jugoslovanskimi republikami so se povečevale po smrti predsednika Josepa Broza Tita leta 1980, kar je poslabšala politična negotovost, ki jo je v obdobju 1989-1991 povzročila propad komunizma v celotni vzhodni Evropi. Junija 1991 sta Slovenija in Hrvaška razglasila neodvisnost, medtem ko je srbska centralna vlada v Beogradu pustila skoraj homogeno Slovenijo, da je zapustila, ko je bila Slovenija le nekaj mesecev neodvisna od Hrvaške.
Po kratki vojni je bil položaj na Hrvaškem, kjer je bilo veliko etničnih Srbov, veliko bolj sporen. EU je na zahtevo Nemčije decembra 1991 priznala neodvisnost obeh držav. Vojna je izbruhnila med Srbijo (na čelu z nacionalistom Slobodanom Miloševičem) in Hrvaško (vladal Franjo Tuđman) zaradi srbsko naseljene regije Slavonije v severovzhodni Hrvaški, zaradi česar so Združeni narodi poslali mirovne sile (UNPROFOR). Najhujši spopadi pa so se zgodili po razglasitvi neodvisnosti Bosne in Hercegovine pod predsednikom Alijo Izetbegovičem 6. aprila 1991; prebivalstvo gorske republike je bilo razdeljeno med bosanske Srbe, bosanske Hrvate in bosanske muslimane (ali "Bosnjake"), med njimi pa je izbruhnila državljanska vojna, ki sta jo podprla Tuđman in Milošević. Vojna je Evropo in svet presenetila in po vsem svetu so začeli prenašati šokantne prizore vojnih ujetnikov (ki so jih nekateri primerjali z nacističnimi koncentracijskimi taborišči), ogromne tokove beguncev in etnične kampanje čiščenja, kar je privedlo do pozivov k intervenciji.