Povzetek članka:  Z odkritjem sive, fosilizirane čeljusti v oddaljenem kotičku Etiopije, je študent na državni univerzi v Arizoni morda spremenil naše razumevanje naših najzgodnejših prednikov. Delna spodnja čeljust je najstarejši znani fosilni dokaz rodu Homo, ki mu sodobni ljudje pripadajo, je pokazala raziskava, objavljena v časopisu Science. Čeljusta je stara 2,8 milijona let, kar je približno 400.000 let starejše od prej znanih fosilov Homo linije, glede na Arizonsko državno univerzo. Chalachew Seyoum, diplomant iz Etiopije, je naletel na fosil - levo stran spodnje čeljusti s petimi zobmi - med ekspedicijo v regiji Afar v vzhodni Etiopiji leta 2013. "Iskreno povedano, to je bil vznemirljiv trenutek", je dejal Seyoum, v skladu s sporočilom univerze. "Imel sem dobre izkušnje s terenskim merjenjem in vedel sem, kje so možni sedimenti. Splezal sem se na plato in našel tega primerka na robu hriba. Starost fosila pomeni, da lahko pomaga zapolniti pomembno vrzel v našem znanju. Fosili, ki so ga našli ribiči, bi lahko razkrili novo vrsto starodavnega človeka. To tudi pomeni, da se je rod Homo lahko razvil skoraj pol milijona let prej, kot smo mislili. Raziskovalci so že pred tem odkrili ostanke fosilov, starih 3 milijone let ali več, kot je skelet "Lucy", znanih 3,2 milijona let starih ostankov vrste Australopithecus afarensis. Te ostanke so našli leta 1974, nedaleč od zadnjega odkritja. Znanstveniki so našli tudi fosile, stare 2,3 milijona let in mlajše, ki so v rodu Homo in so bližje sodobnim ljudem. Toda do zdaj je bilo malo fosilnih dokazov iz 700.000 let vmes - ključnega obdobja v evoluciji od hominidov, kot je Lucy, do rodu Homo. "Pomembnost vzorca je, da dodaja podatkovno točko v časovnem obdobju naših prednikov, v katerem imamo zelo malo informacij", je dejal William H. Kimbel,...
Čeljusti so bile najdene v etiopski regiji Afar, nedaleč od kraja, kjer je bila odkrita "Lucy". Datira se na 2,8 milijona let nazaj, kar pomeni, da pomaga zapolniti ključno vrzel v našem znanju.