Povzetek članka:  Marca 1965 so bili od Selme do Montgomeryja organizirani trije koraki, Rosa Parks pa je zgrešila prvi. Parks, katerega dejanje civilne neposlušnosti je leta 1955 sprožilo bojkot avtobusov v Montgomeryju, se je dve leti kasneje iz varnostnih razlogov preselil v Detroit. Grožnje s smrtjo v Alabami so bile preveč, da bi jih prenesla. Parks, ženska iz delavskega razreda, je osem let trdo delala v Stockton Sewing Co. v Michiganu, kjer je za nizko plačo izdelovala posode. Toda 1. marca 1965 je nenadoma odstopila, da bi se pridružila osebju kongresnika Johna Conyers v Detroitu. Glasovalno gibanje na jugu, ki ga je vodil Martin Luther King Jr., skupaj z atentatom na Malcolma X. februarja, je ponovno oživilo njen apetit za neposredno politično delovanje. V nedeljo, 7. marca, je bil Parks doma v Detroitu in gledal televizijsko premiero ABC-jevega filma "Sodnja sodba v Nürnbergu", ko je oddaja nenadoma prekinila novica iz Selme v Alabami. Mirna množica aktivistov za volilne pravice je korakala na jekleno obokan most Edmund Pettus, ki je preplezal reko Alabama, samo da so jih brutalno napadli policisti in državni policisti Alabame, večina od njih je nosila plinske maske. Preden so jih aretirali in pretepli, so se protestniki odpravili v glavno mesto države Montgomery, 54 milj stran, da bi zahtevali zvezno zaščito volilne pravice črncev. Tisto nedeljo popoldne je 25-letnega Johna Lewisa, takratnega predsednika Studentskega nevsilovnega koordinacijskega odbora in danes kongresnika ZDA iz 5. okrožja Georgije, napadli s solzavcem in ga pretepli, ko je poskušal prečkati most. Videti, kako ga pretepajo, je Parksu postalo slabo. Lewis se je izkazal za najpogumnejšega in najmlajšega voditelja civilnih pravic v času Kennedyja in Johnsona. Leta 1963 je celo govoril na pohodu na Washington. Kot Freedom Rider na jugu, je bil aretiran 24 krat, in ponosen na to. Zato je Parks 9. marca v znak protesta proti "krvavi nedelji", kot je incident postal znan, hodil po široki Woodwardovi aveniji v Detroitu v popolni solidarnosti z bratom Lewisom in drugimi, ki so bili aretirani v Selmi.
Predsednik Obama se je udeležil obredov ob 50. obletnici pohodov čez most. Mesto, kjer je bila bitka za volilno pravico, bi moralo biti poimenovano po Johnu Lewisu.