Povzetek članka:  Če ste se kdaj spraševali, zakaj se lahko spani hodci gibljejo po okolju, ne da bi naleteli na ovire, vam lahko nova študija namiguje na odgovor. Znanstveniki so odkrili, da so navigacijske celice v možganih prav tako aktivne, ko spimo, kot ko smo budni. Odkritje temelji na lanskem odkritju GPS sistema možganov, ki vsebuje kopice celic, ki nam dajejo občutek za smer. Znanstveniki so razkrili, da so navigacijske možganske celice (na sliki je prikazan prikaz nevronov) prav tako aktivne, ko spimo, kot ko smo budni. Odkrili so to v možganih miših. Raziskovalci iz zdravniškega centra NYU Langone v New Yorku so se osredotočili na "sistem usmerjanja glave" pri miših, ki deluje kot kompas. Celice možganov v sistemih se aktivirajo bolj, ko je bitja z glavo usmerjena v določeno smer. Ugotovili so, da so ti možganski nevroni aktivni med spanjem. Raziskovalci so proučevali možgansko aktivnost pri miših med globokim ali hitrim gibanjem oči (REM) spanje, ki je faza, znana z intenzivno aktivnostjo sanjanja pri ljudeh, med katero je možganska električna aktivnost praktično nerazločljiva od tistega, ko je buden. Ugotovili so, da se je med globokim spanjem 'igla' možganskega kompasja pri miših premikala z enako hitrostjo, ko so spale, kot ko so bile budne. Raziskovalci so preučevali možgansko aktivnost pri miših med počasnim valom in hitrim premikanjem oči (REM), ki je faza, znana z intenzivno sanjsko aktivnostjo pri ljudeh, med katero je možganska električna aktivnost praktično nerazločljiva od tistega, ko je buden. Prikazana je slika. Prvič so v možgane mišic vstavili zavestne spomine, medtem ko so spale. Znanstveniki iz visokošolske ustanove za industrijsko fiziko in kemijo v Parizu v Franciji so uporabili možganski proces ponovljanja dnevnih dogodkov, da so v možganih miših, medtem ko so spale, ustvarili nove spomine. Ekipa, ki jo vodi Karim Benchenane, se je osredotočila na celice mesta, ki so nevroni, ki se sprožijo kot odgovor na razmišljanje...
GPS sistem možganov so znanstveniki odkrili šele lani. Strokovnjaki so preučevali možganske celice, ki delujejo kot kompas v možganih miših. Ugotovili so, da se je med globokim spanjem "igla" možganskega kompasja pri miših premikala z enako hitrostjo, ko so spale. Odkritje bi lahko vodilo k novim zdravljenjem navigacijskih težav pri ljudeh.