Pišite nadaljevanje za ta odstavek - Medtem ko je potrdil nekatere vidike teorij Dobrogeanu-Gherea glede načinov, kako se je suženjstvo domnevno podaljšalo, v diskretni obliki, tudi po 20. stoletju, je Pătrășcanu izpodbijal njegovo zavrnitev preiskave učinkov kapitalizma na podeželju. Po mnenju Pătrășcanu je ustanovitev stanovanjskih najemnikov, ki jo je videl kot vzrok za upor leta 1907,
in druge, manjše, kmečke upore, ni bil znak podaljšanega fevdalizma, ampak kapitalističnega prodora v kmetijstvo. V nasprotju s socialdemokratičnimi ideologi Lotharjem Rădăceanu in Šerbanom Voineo (ki ju je obtožil, da sta izgubila stik z delavskim razredom), je Pătrășcanu domneval, da se romunska mala buržoazija krči pod pritiskom uspešnih kapitalistov, hkrati pa zavrača idejo, da državni uslužbenci pripadajo srednjemu razredu.