Preberite spodnji odlomek in nato odgovorite na vprašanje v istem jeziku kot odlomek:  Prehod: Sestava Majulah Singapura se je zgodila med prizadevanjem za neodvisnost od Združenega kraljestva. Ko je bil Singapur britanska kolonija, je bila njegova državna himna "God Save the King (ali Queen) ". Leta 1951 je koloniji kraljevi listini kralja Jurija VI. podelila status mesta. Leta 1958 je Ong Pang Boon, namestnik župana mestnega sveta Singapurja, pristopil k Zubirju Saidu, aranžerju in skladatelju Cathay-Keris Film Productions, da bi sestavil tematsko pesem za uradne funkcije Sveta z naslovom Majulah Singapura (malajsko za "Naprej Singapur"). Ta fraza je bila izbrana, ker je bil moto, ki naj bi bil prikazan v gledališču Victoria po obnovi leta 1958. Zubir je potreboval leto, da je končal skladbo glasbe in besedila za pesem. V intervjuju iz leta 1984 o ustni zgodovini se je spomnil tega procesa: "Težava je v tako kratki melodiji, da moram vpisati vse besede.... Mora biti zelo preprosto, razumljivo za vse rase v Singapurju. Prav tako se posvetujem z avtorjem v malajskem jeziku, tako da lahko to naredim v pravem malajskem jeziku, vendar ne preveč globoko in ne preveč težko". Z Zubir je pri sestavljanju himne povzel svojo filozofijo in navedel malajski pregovor "Di mana bumi dipijak, di situ langit dijunjung" ("Držati bi moral nebo zemlje, v kateri živiš"). Dokončano kompozicijo je prvič izvedel 6. septembra 1958 Singapurski komorni ansambel med velikim finale koncerta v gledališču Victoria, da bi proslavil njeno uradno ponovno odprtje. Leta 1959 je Singapur dosegel samoupravo in mestni svet je bil razpuščen. Vlada je menila, da je za združevanje različnih ras v Singapurju potrebna državna himna. Podpredsednik vlade Toh Chin Chye je izbral pesem mestnega sveta, saj je bila že priljubljena. Na Tohovo zahtevo je Zubir spremenil besedilo in melodijo, preoblikovano pesem pa je 11. novembra 1959 sprejela zakonodajna skupščina. 30. novembra je bila sprejeta uredba o državnem orožju in zastavi Singapurja ter državni himni iz leta 1959, ki ureja uporabo in prikazovanje...  Vprašanje: Kdo je bil politična osebnost v Singapurju?
Ong Pang Boon