Izpolnite naslednjo frazo: Eden od razlogov, zakaj regentstvo ni bilo nikoli pravilno razrešeno, je bila tridesetletna vojna, ki se je Hanau približala okoli leta 1630. Ko so cesarske čete dosegle Hanau, je Philipp Moritz izbral njihovo stran, da bi obdržal vojaško poveljstvo svoje prestolnice. Bil je imenovan za polkovnika in od njega so pričakovali, da bo zagotovil tri čete. Novembra 1631 so švedske čete zasedle Hanau in švedski kralj Gustav Adolf je vstopil v mesto. Philipp Moritz se je odločil, da bo zamenjal stran. Bil je kalvinist in za njega je bila izbira med katoliškim cesarjem in luteranskim švedskim kraljem morda kot izbira med Scilo in Karibdo. Gustav Adolf ga je imenoval za polkovnika in mu dal švedski polk. Kot nagrado za njegovo spreminjanje strani mu je dal okrožje Orb in deleže, ki jih je volilno oblast Mainz imela v nekdanji grofiji Rieneck in okrožjih Partenstein, Lohrhaupten, Bieber in Alzenau. Bratom Filipa Moritza, Heinrihu Ludvigu (1609-1632) in Jakubu Johannu (1612-1636) je dal mesto in okrožje Steinheim, ki je bil tudi nekdanja posest Mainza. Te posesti so bile izgubljene, ko je katoliška stran dobila prevlado po
Bitka pri Nördlingenu septembra 1634. Če bi še enkrat zamenjal stran, bi Philipp Moritz izpadel nezanesljiv, zato se je odločil, da pobegne. Pobegnil je v Metz in od tam preko Chalona, Rouena in Amsterdama do svojih sorodnikov iz Orange-Nassau v Haagu in Delftu. Najmlajši brat Jakob Johann je pustil kot regenta v Hanauju, ker je bil Jakob Johann politično nevtralen.