Skriv en fortsættelse til dette afsnit - Den "Uguddommelige Komedie" diskuterede begrebet klassekamp, før Karl Marx havde opfundet udtrykket. "The Undivine Comedy" ser ud til at være inspireret af forfatterens refleksioner over det polske opstand i november 1830 og den franske revolution i juli 1830
- Hvad? Den betragtede den sociale revolution, forudså adelenes ødelæggelse og kommenterede de samfundsmæssige forandringer, der blev skabt af Vesteuropas spirende kapitalisme. Spillet var kritisk både over for aristokratiet og de revolutionære, de første afbildet som kujonagtige, og de sidstnævnte, som destruktive; hverken moralsk overlegen. Også temaer som digterens identitet, poesiens natur og romantiske myter om perfekt kærlighed, berømmelse og lykke blev behandlet. I et andet prosa-drama, "Irydion", tog Krasiński igen temaet om samfundets forfald. Han fordømte de revolutionære bevægelsers overgreb og argumenterede for, at motiver som hævn ikke havde plads i den kristne etik. Mange samtidige så dog stykket som en godkendelse af militant kamp for Polens uafhængighed, mens Krasiński's hensigt var at fortaler for organisk arbejde som et middel til samfundets fremskridt. Hans senere skrifter viste tydeligere hans modstand mod romantiske militante ventures og hans forsvar for fredeligt, organisk pædagogisk arbejde; dette var især tilfældet i hans "Salmer om fremtiden", som udtrykkeligt kritiserede begrebet revolution. Krasiński begyndte at skrive "Irydion" før "The Undivine Comedy", men udgav den efter sidstnævnte. Miłosz bemærkede, at mens "Irydion" er et værk med et betydeligt talent, især i sin indsigtsfulde analyse af det romerske riges forfald, er det ikke på niveau med "The Undivine Comedy"; og Segel skrev, at "Irydion" "ikke tiltrækker stor opmærksomhed i dag".