Hvad kommer senere, et fælles marked eller en monetær og finanspolitisk union? Skriv et svar i sammenhæng med det foregående spørgsmål. Det kan være 1 - 20 sætninger. Kontekst:
Selv om begrebet "social markedsøkonomi" først blev indført i EU-lovgivningen i 2007, har fri bevægelighed og handel været centrale elementer i den europæiske udvikling siden Rom-traktaten i 1957. Ifølge den standardteori om komparative fordele kan to lande begge have gavn af handel, selv om et af dem har en mindre produktiv økonomi i alle henseender. Som i andre regionale organisationer, såsom den nordamerikanske frihandelsorganisation eller Verdenshandelsorganisationen, er det hensigten med at nedbringe forbrugerpriserne at nedbryde handelshindringer og fremme den frie bevægelighed for varer, tjenesteydelser, arbejdskraft og kapital. Det blev oprindeligt teoretiseret, at et frihandelsområde havde en tendens til at give plads til en toldunion, hvilket førte til et fælles marked, derefter en monetær union, derefter en monetær og finanspolitisk union, politisk og til sidst en fuld union, der er karakteristisk for en føderal stat. I Europa var disse faser imidlertid betydeligt blandede, og det er stadig uklart, om "endspillet" skal være det samme som en stat, traditionelt forstået. I praksis kan frihandel uden standarder til sikring af retfærdig handel gavne nogle mennesker og grupper inden for lande (især store virksomheder) meget mere end andre, men vil være en byrde for folk, der mangler forhandlingskraft på et voksende marked, især arbejdstagere, forbrugere, små virksomheder, udviklingslande og lokalsamfund. Traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde fastsætter i artikel 28-37 princippet om fri bevægelighed for varer i EU, mens artikel 45-66 kræver fri bevægelighed for personer, tjenesteydelser og kapital. Disse såkaldte "fire friheder" blev anset for at være hæmmet af fysiske barrierer (f.eks. told), tekniske barrierer (f.eks. forskellige love om sikkerhed, forbruger- eller miljøstandarder) og skattemæssige barrierer (f.eks. forskellige merværdiafgiftssatser). Spændingen i loven er, at fri bevægelighed og handel ikke skal udsprede sig i en licens til ubegrænset kommerciel profit. Traktaterne begrænser den frie handel for at prioritere andre værdier, såsom folkesundhed,...