Situationen i Paderborn var ugunstig - det var midt i en stor økonomisk krise og von Fürstenberg afstod således fra de sædvanlige dyre festligheder for at byde en ny prins-biskop velkommen. Men det gav ham ry for at være en grisk mand blandt sine undersåtter, som fortsatte med at modsætte sig hans forsøg på økonomiske reformer. Han gjorde forsøg på at reducere de to bispedømmes gæld, som var udestående siden Syvårskrigen, men Første Koalitionskrig
hurtigt sætte en stopper for dem. Den dårlige økonomiske situation begrænsede også forsøgene fra flere parter i fyrstebiskopskabet på at fremme handelen - von Fürstenberg lempede lidt de tidligere strenge restriktioner i forbindelse med fagforeningerne og fremmer en mere rationel skovbrugspolitik, selv om sidstnævnte havde ringe virkning. Hans skole reformer havde en mere varig indvirkning og blev delvist modelleret på dem af hans bror Franz Friedrich Wilhelm von Furstenberg i Prinsbiskopatet Münster. Franz' reformer indførte et nyt system af skoler, undervisning og læreruddannelse samt udskiftning af latin med tysk som det vigtigste sprog, hvor eleverne blev undervist.