Skriv en fortsættelse til dette afsnit - I modsætning til vurderingen af nogle bulgarske historikere blev den rumænske position ikke svækket af Tyskland, men snarere af Sovjetunionen. Efter at have besat Bessarabien
I juni 1940 betragtede Sovjetunionen Bulgarien som et mere venligt land end Rumænien og mente, at det ville være i dets interesse at have en fælles grænse med Bulgarien. Derfor opmuntrede sovjetisk diplomati bulgarerne til ikke at være tilfredse med Cadrilater, men til at kræve overdragelse af sin suverænitet over hele Dobruja. Ud over at skabe en fælles grænse mellem Sovjetunionen og Bulgarien, gav dette også den potentielle fordel for Sovjetunionen at få kontrol over Donau-deltaet. Da Deltaet ikke var en del af Dobruja, ville det ikke have været besat af Bulgarien, men muligheden for Rumænien at opretholde suverænitet over et territorium, som det kun kunne have adgang til gennem en række af Donau, der grænser op til uvenlige nationer, var tvivlsom. Under en audiens informerede kong Boris III af Bulgarien Eugen Filotti om de sovjetiske hensigter. Dette fik rumænerne til at fremskynde forhandlingerne og nå frem til en aftale, før Sovjetunionen ville gribe ind på en mere aggressiv måde.