Kortfattet artikel:  (CNN) Massemordene på armeniere i det osmanniske rige, der begyndte for 100 år siden fredag, siges af nogle lærde og andre at have været det første folkedrab i det 20. århundrede, selvom ordet "folkedrab" ikke eksisterede på det tidspunkt. Spørgsmålet om, hvorvidt drabene skal betegnes som et folkedrab, er følelsesladet, både for armenierne, som er efterkommere af de dræbte, og for tyrkerne, der er arvinger til osmannerne. For begge grupper berører spørgsmålet lige så meget national identitet som historiske kendsgerninger. Nogle armeniere føler, at deres nationalitet ikke kan anerkendes fuldt ud, medmindre sandheden om, hvad der skete med deres forfædre, anerkendes. Nogle tyrkere ser stadig armenierne som en trussel mod det osmanniske imperium i krigstid, og siger, at mange mennesker af forskellige etniske grupper - herunder tyrkere - blev dræbt i krigens kaos. Desuden frygter nogle tyrkiske ledere, at anerkendelse af et folkedrab kan føre til krav om store erstatninger. Hvad ved vi om, hvad der skete i de skæbnesvangre dage? Her er nogle svar: De osmanniske tyrkere, der for nylig var gået ind i Første Verdenskrig på Tysklands og Østrig-Ungarns side, var bekymrede for, at armeniere, der boede i det osmanniske rige, ville tilbyde krigstidshjælp til Rusland. Rusland havde længe begæret kontrol over Konstantinopel (nu Istanbul), som kontrollerede adgangen til Sortehavet - og dermed adgang til Ruslands eneste året rundt havne. Mange historikere er enige om at antallet var omkring to millioner. Imidlertid omfattede ofrene for massemord også nogle af de 1,8 millioner armeniere, der boede i Kaukasus under russisk styre, hvoraf nogle blev massakreret af osmanniske styrker i 1918, da de marcherede gennem Østarmenien og Aserbajdsjan. I 1914 fremstillede de osmanniske myndigheder allerede armenierne som en trussel mod imperiets sikkerhed. I natten mellem den 23. og den 24. april 1915 arresterede myndighederne i Konstantinopel, kejserrigets hovedstad, omkring 250 armenske intellektuelle og samfundsledere. Mange af dem endte med at blive deporteret eller myrdet. Den 24. april, kendt som Red...
100 års jubilæet for massemordene vil blive fejret på fredag. Tyrkiet og andre afviser brugen af ordet "folkedrab" De fleste skøn viser en dødstal på mellem 600.000 og 1,5 millioner.