Henvis til passagen nedenfor og svar derefter på spørgsmålet på samme sprog som passagen:  Passage: Respekt eller kærlighed for modstandere har også en pragmatisk begrundelse, idet teknikken til at adskille gerninger fra gerningsmændene giver mulighed for, at gerningsmændene ændrer deres adfærd og måske deres overbevisninger. Martin Luther King skrev: "Ikke-voldelig modstand... undgår ikke kun ydre fysisk vold, men også indre vold i ånden. Den ikke-voldelige modstander nægter ikke blot at skyde sin modstander, men han nægter også at hade ham". Endelig er begrebet Satya, eller Sandhed, centralt i Gandhis opfattelse af ikke-vold. Gandhi så Sandheden som noget, der har mange facetter og ikke kan forstås i sin helhed af et enkelt individ. Alle bærer stykker af sandheden, men alle har brug for stykker af andres sandheder for at forfølge den større sandhed. Dette førte ham til at tro på den iboende værdi af dialog med modstandere for at forstå motivationerne. På det praktiske plan er villigheden til at lytte til en andens synspunkt i høj grad afhængig af gensidighed. For at blive hørt af ens modstandere må man også være parat til at lytte. Ikke-vold har opnået en grad af institutionel anerkendelse og støtte på globalt plan. Den 10. november 1998 proklamerede De Forenede Nationers generalforsamling det første årti i det 21. århundrede og det tredje årtusinde, årene 2001 til 2010, som det internationale årti for fremme af en fredskultur og ikke-vold for verdens børn.  Spørgsmål: Hvilken slags retfærdiggørelse kan man give for at respektere sine modstandere?
pragmatisk begrundelse