Henvis til passagen nedenfor og svar derefter på spørgsmålet på samme sprog som passagen:  Passage: De første Atom-processorer var baseret på Bonnell-mikroarkitekturen. Disse Atom-processorer er i stand til at udføre op til to instruktioner pr. cyklus. Ligesom mange andre x86-mikroprocessorer oversætter de x86-instruktioner (CISC-instruktioner) til enklere interne operationer (nogle gange benævnt mikro-ops, dvs. effektivt RISC-stil instruktioner) før udførelsen. Størstedelen af instruktionerne producerer én mikro-operation, når de oversættes, med omkring 4% af instruktionerne, der anvendes i typiske programmer, der producerer flere mikro-operationer. Antallet af instruktioner, der producerer mere end én mikro-op, er betydeligt mindre end P6- og NetBurst-mikroarkitekturerne. I Bonnell-mikroarkitekturen kan interne mikrooperationer indeholde både en hukommelsesbelastning og en hukommelseslager i forbindelse med en ALU-operation, og er dermed mere lig x86-niveauet og mere kraftfulde end de mikrooperationer, der blev brugt i tidligere design. Dette muliggør relativt god ydeevne med kun to hele ALU'er, og uden nogen instruktion omordning, spekulativ udførelse eller register omdøbe. Bonnell-mikroarkitekturen repræsenterer derfor en delvis genoplivning af de principper, der blev brugt i tidligere Intel-designs som P5 og i486, med det eneste formål at forbedre ydeevnen pr. watt-forhold. Hyper-Threading implementeres dog på en nem (dvs. lavt forbrug) måde for at anvende hele rørledningen effektivt ved at undgå typiske enkelttrådsafhængigheder. Atom-brandede processorer har historisk haft følgende mikroarkitektur:  Spørgsmål: Hvad er formålet med Bonnell-mikroarkitektur?
forbedring af ydeevnen pr. watt