Henvis til passagen nedenfor og svar derefter på spørgsmålet på samme sprog som passagen:  Passage: I 1998 fandt Kerner ud af, at i virkelige trafikdata observeres fremkomsten af en bred bevægelig trafikprop i fri strøm som en kaskade af F → S → J-fasetransitioner (figur 9): Først opstår et område med synkroniseret strøm i et område med fri strøm. Som forklaret ovenfor forekommer en sådan F → S-fasetransition for det meste ved en flaskehals. Inden for den synkroniserede strømningsfase sker der en yderligere "selvkomprimering", og køretøjets tæthed stiger, mens køretøjets hastighed falder. Denne selvkomprimering kaldes "pinch-effekt". I "knyt" områder af synkroniseret strømning opstår smalle bevægelige blokeringer. Hvis disse smalle bevægelige propper vokser, vil der opstå brede bevægelige propper mærket med S → J i figur 9). Således opstår store trafikpropper senere end trafikforstyrrelsen (F → S-overgangen) er indtruffet og på et andet vejlokale opstrøms flaskehalsen. Når Kerner's F → S → J-fasetransitioner, der forekommer i reel trafik (figur 9 (a)) præsenteres i hastigheds-densitetsplanet (figur 9 (b)) (eller hastigheds-flod, eller ellers flod-densitetsplaner), skal man derfor huske på, at tilstande af synkroniseret strømning og lavhastighedstilstand inden for en bred bevægelig trafikprop måles på forskellige vejsteder. Kerner bemærker, at hyppigheden af fremkomsten af brede bevægelige propper stiger, hvis densiteten i synkroniseret strømning stiger. De brede bevægelige trafikpropper forplanter sig længere opstrøms, selv om de forplanter sig gennem områder med synkroniseret strømning eller flaskehalse. Det er klart, at enhver kombination af returfasetransitioner (S → F, J → S og J → F-transitioner vist i figur 9) også er mulig.  Spørgsmål: Hvad sker der med pinch-regionerne under selvkomprimering?
smalle, bevægelige trafikpropper opstår