Henvis til passagen nedenfor og svar derefter på spørgsmålet på samme sprog som passagen:  Passage: Beam Hardening: Røntgenstråling består af hårde og bløde partikler, dvs. partikler med meget energi og partikler med lidt energi. Unødvendig eksponering skyldes for det meste bløde partikler, da de er for svage til at passere gennem kroppen og interagere med den. Hårde partikler passerer derimod gennem patienten. Et filter foran røntgenrøret kan fange de bløde partikler og dermed gøre strålen hårdere. Dette reducerer dosis uden at påvirke billedkvaliteten.Bildfrekvens: Høje billedfrekvenser (dvs. billeder, der optages pr. sekund) er nødvendige for at visualisere hurtig bevægelse uden stroboskopiske effekter. Men jo højere billedfrekvens, jo højere stråledosis. Derfor bør frame- hastigheden vælges i overensstemmelse med det kliniske behov og være så lav som muligt. For eksempel kræves i pædiatrisk kardiologi en frame rate på 60 pulser pr. sekund sammenlignet med 0,5 p/s for langsomt bevægelige objekter. En halvering af pulsfrekvensen reducerer dosis med ca. halvdelen. Reduktionen fra 30 p/s til 7,5 p/s resulterer i en dosisbesparelse på 75%. Ved brug af puls- fluoroskopi anvendes stråledosis kun i foruddefinerede tidsintervaller, således at der anvendes mindre dosis til at producere den samme billedsekvens. I mellemtiden vises det sidste lagrede billede. Et andet redskab til at reducere dosis er kollimering. Det kan være, at fra detektorens synsfelt kun en lille del er interessant for indgrebet. Røntgenrøret kan afskærmes ved de dele, der ikke er nødvendige for at være synlige af en kollimator, og således kun sende dosis til detektoren for de pågældende kropsdele. Moderne C-Arms gør det muligt at navigere på optagede billeder uden konstant fluoroskopi.  Spørgsmål: Hvad giver et synsfelt?
detektoren