Fuldfør følgende sætning: Da Umar blev myrdet af perserne i 644, mødte valget af Uthman som efterfølger stigende modstand. I 656 blev Uthman også dræbt, og Ali overtog stillingen som kalif. Dette førte til
første borgerkrig (den "Første Fitna") om hvem der skulle være kalif. Kharijites har været en af de vigtigste konkurrenter i krigen. De hævder, at kalifernes synder satte dem uden for islam og opfordrede til at dræbe dem som frafaldne. I modsætning til de senere sunnier og shiiter kræver en kalif kun fromhed og behøver ikke at være en efterkommer af Muhammed, hans familie eller hans stamme. Kharijitterne myrdede Ali i 661. For at undgå yderligere kampe underskrev den nye kalif, Hasan ibn Ali, en fredsaftale, hvor han abdicerede til Mu'awiyah, og dermed indledte Umayyad-dynastiet, til gengæld for at han ikke udpegede sin egen efterfølger. Disse stridigheder om religiøst og politisk lederskab ville give anledning til et skisma i det muslimske samfund. Flertallet accepterede de første fire lederes legitimitet og blev kendt som sunnier. En minoritet var uenig og mente, at kun Ali og nogle af hans efterkommere skulle regere; de blev kendt som shiaerne. Kharijitterne undlod at nominere deres kalif, da aspiranter let blev anklaget for synd og betragtet som frafaldne. Mu'awiyah udnævnte sin søn, Yazid I, som efterfølger, og efter Mu'awiyahs død i 680 brød "den anden borgerkrig" ud, hvor Husayn ibn Ali blev dræbt i slaget ved Karbala, en vigtig begivenhed i shia islam. Sunni-islam og shia-islam adskiller sig i visse henseender.