Skriv en fortsættelse til dette afsnit - Efter NSDAP's magtovertagelse fandt boykot af jødiske butikker, vanhelligelse og ødelæggelse af monumentet dedikeret til den jødiske professor og Erlangen æresborger Jakob Herz på Hugenottenplatz og brænding af bøger også sted i Erlangen. Den NSDAP-kontrollerede byråd gjorde kansler Hitler, præsident von Hindenburg og Gauleiter Streicher æresborgere, hovedgaden blev omdøbt til Adolf-Hitler-Straße ("Adolf-Hitler-Street"). Under "Reichspogromnacht"
" blev de jødiske familier fra Erlangen (mellem 42 og 48 personer), Baiersdorf (tre personer) og Forth (syv personer) samlet og ydmyget i forgården til det tidligere rådhus (Palais Stutterheim), deres lejligheder og butikker blev delvist ødelagt og plyndret, derefter blev kvinder og børn bragt til Wöhrmühle (en ø i Regnitz-floden i Erlangen), mændene til distriktsdomstolens fængsel og derefter til Nürnberg til fængsel. De der ikke kunne forlade Tyskland i den efterfølgende udvandringsbølge, blev deporteret til koncentrationslejre, hvor de fleste blev myrdet. I 1944 blev byen erklæret "fri for jøder", selv om en "halvjød" blev i byen indtil krigens slutning, beskyttet af politisjefen.