Skriv en fortsættelse til dette afsnit - Han kom til magten i "et statskup", der afsatte Isabel Martínez de Perón. I 1985, to år efter genindførelsen af en repræsentativ demokratisk regering, blev han retsforfulgt i Juntas-sagen for storstilede krænkelser af menneskerettighederne
og forbrydelser mod menneskeheden, der fandt sted under hans styre, herunder kidnapninger eller tvungne forsvinden, udbredt tortur og udenretslig drab på aktivister og politiske modstandere samt deres familier i hemmelige koncentrationslejre. Det anslås, at 13.000 til 30.000 politiske dissidenter forsvandt i denne periode. Videla blev også dømt for at have stjålet mange babyer, der var født under deres mødres fangenskab i de ulovlige tilbageholdelsescentre, og for at have givet dem til ulovlig adoption af regimets medarbejdere. I sit forsvar hævdede Videla, at de kvindelige guerillafanger tillod sig selv at blive gravide i troen på, at de ikke ville blive tortureret eller henrettet. Videla tog i 2010 det fulde ansvar for sin hærs handlinger under hans styre. "Jeg accepterer ansvaret som den øverste militære myndighed under borgerkrigen. Mine underordnede fulgte mine ordrer", sagde han til en argentinsk domstol. Videla beskyttede også mange nazistiske flygtninge, ligesom Juan Perón før ham, som Alfredo Stroessner gjorde i Paraguay og som Hugo Banzer gjorde i Bolivia; han blev undertiden kendt som "Pampas Hitler". Han var i husarrest indtil 2008, da han blev sendt til et militærfængsel.