Henvis til passagen nedenfor og svar derefter på spørgsmålet på samme sprog som passagen:  Passage: Den europæiske renæssance bragte udvidet interesse i både empirisk naturhistorie og fysiologi. I 1543 indviede Andreas Vesalius den moderne æra i vestlig medicin med sin banebrydende afhandling om menneskelig anatomi De humani corporis fabrica, som var baseret på dissektion af lig. Vesalius var den første i en række anatomer, der gradvist erstattede skolastismen med empirisme inden for fysiologi og medicin, idet han baserede sig på førstehåndserfaring i stedet for autoritet og abstrakt ræsonnement. Via herbalisme var medicin også indirekte kilden til fornyet empirisme i studiet af planter. Otto Brunfels, Hieronymus Bock og Leonhart Fuchs skrev omfattende om vilde planter, begyndelsen på en naturbaseret tilgang til hele spektret af planteliv. Bestiaries - en genre, der kombinerer både den naturlige og figurative viden om dyr - blev også mere sofistikeret, især med arbejdet af William Turner, Pierre Belon, Guillaume Rondelet, Conrad Gessner og Ulisse Aldrovandi. Kunstnere som Albrecht Dürer og Leonardo da Vinci, der ofte arbejdede med naturforskere, var også interesseret i dyrs og menneskers kroppe, studerede fysiologi i detaljer og bidrog til væksten af anatomisk viden. Traditionerne inden for alkymi og naturmagie, især i Paracelsus' værker, gjorde også krav på viden om den levende verden. Alkemisterne underkastede organisk stof kemisk analyse og eksperimenterede frit med både biologisk og mineralsk farmakologi. Dette var en del af en større overgang i verdensbilleder (fremkomsten af den mekaniske filosofi), der fortsatte ind i det 17. århundrede, da den traditionelle metafor af naturen som organisme blev erstattet af naturen som maskine metafor.  Spørgsmål: Hvad var hovedemnet i Leonhart Fuchs' undersøgelse?
vilde planter