Henvis til passagen nedenfor og svar derefter på spørgsmålet på samme sprog som passagen:  Passage: Jupiters atmosfære er den største planetatmosfære i solsystemet. Det består hovedsagelig af molekylært brint og helium i omtrent solens proportioner; andre kemiske forbindelser er kun til stede i små mængder og omfatter metan, ammoniak, brintsulfid og vand. Selv om man mener at vand findes dybt inde i atmosfæren, er dens direkte målte koncentration meget lav. Nitrogen-, svovl- og ædelgasmængderne i Jupiters atmosfære overstiger solens værdier med en faktor på omkring tre. Jupiters atmosfære mangler en klar nedre grænse og overgår gradvist til planetens flydende indre. Fra det laveste til det højeste er de atmosfæriske lag troposfæren, stratosfæren, termosfæren og exosfæren. Hvert lag har karakteristiske temperaturgradienter. Det laveste lag, troposfæren, har et kompliceret system af skyer og tåge, der består af lag af ammoniak, ammoniumhydrosulfid og vand. De øverste ammoniakskyer, der er synlige på Jupiters overflade, er organiseret i et dusin zonale bånd parallelt med ækvator og er afgrænset af kraftige zonale atmosfæriske strømme (vinde) kendt som jetstrømme. Båndene skifter farve: De mørke kaldes bælter, mens de lyse kaldes zoner. Zoner, der er koldere end bælter, svarer til opstrømninger, mens bælter markerer nedadgående gas. Zoneernes lysere farve menes at være resultatet af ammoniak is; hvad der giver bælterne deres mørkere farver, er usikkert. Oprindelsen af den båndede struktur og strålerne er ikke godt forstået, selv om der findes en "grundig model" og en "dyb model". Den jovianske atmosfære viser en bred vifte af aktive fænomener, herunder bånd ustabilitet, hvirvler (cykloner og antisykloner), storme og lyn. Hvirvlerne viser sig som store røde, hvide eller brune pletter (ovale). De to største pletter er den store røde plet (GRS) og Oval BA, som også er rød. Disse to og de fleste andre store pletter er antisykloniske. Mindre antisykloner har tendens til at være hvide. Vortices menes at være relativt lavvandet strukturer med dybder...  Hvor meget kan GRS-Vortex opsluge?
to eller tre Jorden