Hun talte til forsvar for Jane Addams og mod National Women Suffrage Association vedtagelse af en ændring, der ville forbyde enhver officer eller medlem fra at deltage i en større politisk parti i 1912. Hun blev valgt til bestyrelsen for College Suffragist, en del af National Women Suffrage Association, på det tidspunkt. Hun ledte Ligestillingsforbundet for at forsøge at få stemmeret til at gå til Missouri vælgere i 1914, men da statssenatet fremlagde diskussionen, begyndte hun og fru Walter McNab Miller, statslig Ligestillingsforbundets præsident, en petitionskampagne. Foranstaltningen mislykkedes med en hastighed på næsten 3 til 1 i hele staten. På
På den demokratiske nationalkonvention i 1916, hvor tusindvis af kvinder gik på gaden for at henlede opmærksomheden på stemmeret, stod O'Neil i enden af en "guldbane" af kvinder, der repræsenterede stater med fuld stemmeret, hvor hun var klædt som en "frihedens ånd".