Skriv en fortsættelse til dette afsnit - Kopierne indeholder inskriptioner fra forskellige perioder, og den ældste, dateret 27. maj 1617, findes i det syvende eksemplar: "Lad det være kendt, hvornår Josif mistede sin salmebog". I 1870 solgte historikeren og bibliofilen Gavrilo Vitković dette eksemplar til det serbiske lærde samfund. I anden halvdel af det 18. århundrede tilhørte den anden kopi præsten Stefan Kostić fra Krtole i Kotorbugten. Den kom til Rusland i 1847, da Vuk Karadžić sendte den til Mikhail Pogodin i Moskva. Det tredje eksemplar var en del af Šafáriks store bibliotek af manuskripter og gamle trykte bøger. Den femte kopi tilhørte Vuk Karadžić og senere Mikhail F. Rayevsky, som gav den til Kiev Teologiske Akademi i 1881. Den ottende og niende kopi blev ødelagt sammen med Serbiens Nationalbibliotek ved den tyske bombning af Beograd
I april 1941. Den tiende kopi tilhørte det serbiske ortodokse kloster i Marča i Kroatien i det 18. århundrede. I begyndelsen af det 20. århundrede fandt Radoslav M. Grujić den i et sognehjem i landsbyen Veliki Pašijan. Det trettende eksemplar var en del af samlingen af bibliofil Georgije Mihajlović fra byen Inđija, som gav det til Biblioteket i Matica Srpska i 1962. Det sekstende eksemplar tilhørte engang et serbisk-ortodoks kloster i landsbyen Gaćište i Kroatien.