Henvis til passagen nedenfor og svar derefter på spørgsmålet på samme sprog som passagen:  Gennemgang: Merkur synes at have en solid silikatkruste og -mantel, der dækker et solidt, jernsulfid ydre kernelag, et dybere flydende kernelag og en solid indre kerne. Merkur er en af fire jordplaneter i solsystemet og er en stenagtig krop som Jorden. Det er den mindste planet i solsystemet, med en ækvatorial radius på 2.439,7 kilometer. Merkur er også mindre - omend mere massiv - end de største naturlige satellitter i solsystemet, Ganymedes og Titan. Kviksølv består af ca. 70% metallisk og 30% silikatmateriale. Merkurs tæthed er den næsthøjeste i solsystemet på 5,427 g/cm3, kun lidt mindre end Jordens tæthed på 5,515 g/cm3. Hvis virkningen af gravitationel kompression skulle udelukkes fra begge planeter, ville de materialer, som Merkur er lavet af, være tættere end Jordens, med en ukomprimeret tæthed på 5,3 g / cm3 mod Jordens 4,4 g / cm3. Merkurs tæthed kan bruges til at udlede detaljer om dens indre struktur. Selv om Jordens høje tæthed er et resultat af tyngdekompression, især i kernen, er Merkur meget mindre og dens indre regioner er ikke så komprimeret. Derfor må dens kerne være stor og rig på jern for at have en så høj tæthed. Geologer anslår, at Merkurs kerne optager omkring 55% af dens volumen; for Jorden er denne andel 17%. Forskning offentliggjort i 2007 tyder på, at Merkur har en smeltet kerne. Omkring kernen er der en 500<unk>700 km (310<unk>430 mi) mantel bestående af silikater. Baseret på data fra Mariner 10 missionen og jordbaserede observationer, er Merkurs skorpe anslået til at være 35 km (22 mi) tyk. Et kendetegn ved Merkurs overflade er tilstedeværelsen af talrige smalle højderyg, der strækker sig op til flere hundrede kilometer i længde. Det menes, at de blev dannet, da Merkurs kerne og klædning blev kølet og sammentrækket på et tidspunkt, hvor skorpen allerede var blevet stejlet. Merkurs kerne har et højere jernindhold end nogen anden større planet i solsystemet, og flere teorier har...  Spørgsmål: Hvilken planet kan have været ramt af en plantesimal tidligt i solsystemets historie?
Kviksølv