Fortsæt med dette afsnit - Mikhail Gorbatjovs forfremmelse til generalsekretær i 1985 og hans "nye tænkning" om udenrigs- og indenrigspolitik var sandsynligvis en vigtig faktor i Sovjetunionens beslutning om at trække sig tilbage. Gorbatjov havde forsøgt at få Sovjetunionen ud af den økonomiske stagnation, der var indtrådt under Brejnev, og at reformere Sovjetunionens økonomi og image med Glasnost og Perestroika-politikken. Gorbatjov havde også forsøgt at lette spændingerne i den kolde krig ved at underskrive traktaten om atomvåben med mellemlang rækkevidde med USA i 1987 og trække tropperne tilbage fra Afghanistan, hvis tilstedeværelse havde fået så meget international fordømmelse. Gorbatjov betragtede konfrontationen med Kina og den deraf følgende militære opbyggelse på den grænse som en af Brejnev's største fejltagelser. Beijing havde fastsat, at en normalisering af forbindelserne skulle vente, indtil Moskva trak sin hær tilbage fra Afghanistan (blandt andet), og i 1989 fandt det første kinesisk-sovjetiske topmøde i 30 år sted. Samtidig pressede Gorbatjov sine cubanske allierede i Angola til at nedskære aktiviteterne og trække sig tilbage, selv om de sovjetiske allierede havde det noget bedre der. Sovjeterne trak også mange af deres tropper ud af Mongoliet i 1987, hvor de også havde en langt lettere tid end i Afghanistan, og tilbageholdt den vietnamesiske invasion af Kampuchea
Der er ingen tvivl om, at der er tale om en meget vigtig opgave. Denne massive tilbagetrækning af sovjetiske styrker fra sådanne stærkt omstridte områder viser, at den sovjetiske regerings beslutning om at forlade Afghanistan var baseret på en generel ændring i den sovjetiske udenrigspolitik - fra en konfrontation til at undgå konflikt, hvor det var muligt.