Skriv en fortsættelse til dette afsnit - "Adevărul's" dækning af den internationale scene gav rumænerne et vindue til politisk og kulturel uro. I 1908 dækkede "Adevărul" den spirende europæiske avantgarde, der tilbød blandede anmeldelser af futurismen og beklagede den formodede ende på den litterære realisme. I slutningen af 1910 hævdede den at tale for "den demokratiske verden" og fejrede det portugisiske republikanske oprør
- Hvad? De bestræbelser, der blev gjort for at etablere og bevare internationale forbindelser, hævdede "Adevărul", gjorde det til et af de første aviser i verden til at rapportere om nogle andre begivenheder af kontinental betydning: madoprørene i Wien i 1911, udbruddet af den første Balkankrig og den diplomatiske konflikt mellem de græske og bulgarske kongeriger i løbet af den anden Balkankrig. I løbet af de sidste opgør ansatte "Adevărul" også flere litterære og politiske personligheder som korrespondenter: avisens fremtidige leder Iacob Rosenthal i Sofia, den serbiske journalist Pera Taletov i Belgrad, den rumænske forfatter Argentina Monteoru i Istanbul og prins Albert Gjika i Cetinje. I juli 1913 rapporterede avisen omfattende om massakrer begået af den græske hær i Dojran, Kilkis og andre bosættelser i Makedonien, mens den diskuterede det "terrorregime", der blev indført i Bulgarien af zar Ferdinand I. Senere samme måned, da Rumænien sluttede sig til den anti-bulgarske koalition og dens tropper trådte ind i det sydlige Dobruja, gav "Adevărul" dækning af spredningen af kolera blandt soldater og anklagede den konservative udøvende magt ledet af Titu Maiorescu for at skjule sin faktiske dødstal.