Haden-Guest og hans konservative støttespillere ønskede at præsentere valget som en kamp mellem socialisme og forfatningsmæssig regering. De erklærede, at det var vælgernes pligt at gøre oprør mod et Labourparti, som de mente drev mere og mere til venstre. Af denne grund var de forfærdet over det liberale partis beslutning om at gribe ind i konkurrencen og risikere at splitte de anti-socialistiske stemmer. Haden-Guests splittelse med Labour over Kina synes at have været symptomatisk for bredere meningsforskelle med partiet. Han havde allerede indtaget en anden holdning til spørgsmålet om
Generalstrejken i 1926. Der var også forskellige meninger om udenrigs- og kejserpolitik. Haden-Guest var en tilhænger af Imperial Preference, hvilket bragte ham i konflikt med partipolitikken, og han havde et ry som en stærk tilhænger af imperiet.