Kortfattet artikel:  Fra påfugle til paradisfugle er hanfugle kendt for at vise deres farverige fjer som en måde at tiltrække en partner på. Men ny forskning har antydet at hanfugle måske med tiden bliver mindre forskellige fra deres hunfugle. Resultaterne udfordrer et centralt element i den evolutionsteori, der først blev fremsat af Charles Darwin for 156 år siden. Mandlige og kvindelige Choco Toucan (billedet ovenfor) deler begge den samme lyse farvede fjerdragt, hvilket tyder på, at en anden kraft end seksuel udvælgelse driver udviklingen af lyse farver i fjer hos nogle fugle. I stedet for de lyse farver hos hanfugle som følge af kønsselektion - hvor et træk udvikler sig over tid fordi det opfattes som attraktivt eller som et signal om egnethed af det modsatte køn - er der andre kræfter i naturen der er i spil. Forskerne siger, at det miljø, en art lever i, og hvordan den passer sine unger og vandrer, synes at påvirke en arts fjerdragt. Det er måske svært at overse påfuglehale, men mennesker er ikke klar over den larm fuglen skaber med sit smukke fjertøj. Forskere har vist at påfugle ryster med halen for at lave en lyd der er for lav til at vi kan høre den. Hanfugle kan udløse en infrarød brøl for at skræmme en rival væk eller tiltrække en partner. Forskere ved Manitoba-universitetet i Winnipeg i Canada har vist at fuglene udsender infralydstøj - under 20 hertz - ved hjælp af deres haler, og at andre påfugle reagerer på dem. De fleste mennesker hører lyde mellem 20 og 20.000 hertz. Når påfugle ryster med deres talefjer, hører de fleste mennesker en raslende lyd. Men forskerne fandt ud af at fuglene hører en høj lyd på mellem 70 og 108 decibel, ifølge den undersøgelse der blev offentliggjort i tidsskriftet Animal Behaviour. Mand- og hunpæer blev mere vågne og bevægede sig, når forskerne spillede de lave lyde tilbage til dem, og hanerne skreg som svar. Eksperter er usikre på, hvordan fuglene opfanger infralyd, men ved, at nogle kan føle vibrationer gennem...
Undersøgelsen blev udført af forskere ved University of Wisconsin-Milwaukee. De målte farven på 977 fuglearter. Forskerne fandt ud af, at nogle arter viser forskelle mellem kønnene, mens andre har udviklet sig, så begge køn har samme fjerfarve. Resultaterne udfordrer Charles Darwins teori om seksuel udvælgelse hos fugle.