Kortfattet artikel:  (CNN) I 1971 formulerede en fysiker eksistensen af et fjerde grundlæggende element i det elektroniske kredsløb, ud over de tre, der allerede var i brug på det tidspunkt. Hans navn var Leon Chua, og han troede -- af symmetrisk årsag -- at en ekstra komponent en dag kunne konstrueres til at forbinde modstanden, kondensatoren og induktoren. Han kaldte det "memristor", en sammensætning af ordene hukommelse og modstand. Det tog vores ingeniørkunst 37 år at indhente den idé. Den første memristor blev bygget af Hewlett Packard i 2008. Og i dag tror mange forskere, at det kunne udløse en revolution i computing. Enkelt sagt, kan memristoren betyde slutningen af elektronik som vi kender det og begyndelsen af en ny æra kaldet "ioner". Transistoren, der blev udviklet i 1947, er hovedkomponenten i computerchips. Den fungerer ved hjælp af en strøm af elektroner, hvorimod memristoren parrer elektronerne med ioner eller elektrisk ladede atomer. Når strømmen af elektroner i en transistor afbrydes, f.eks. ved at afbryde strømmen, går al information tabt. Men en memristor kan huske mængden af ladning, der flød gennem den, og ligesom en hukommelsestick vil den beholde dataene, selv når strømmen er slukket. Dette kan bane vejen for computere, der øjeblikkeligt tændes og slukkes som en pære og aldrig mister data: RAM-hukommelsen slettes ikke længere, når maskinen slukkes, uden at der er behov for at gemme noget på harddiske som ved den nuværende teknologi. Men memristorer har en anden grundlæggende forskel i forhold til transistorer: de kan slippe ud af binærkodens grænser. I første omgang vil teknologien hovedsagelig blive brugt til at skabe superhurtige hukommelseschips, der indeholder flere data og forbruger mindre energi. Dette alene ville gøre almindelige computere meget mere kraftfulde, men i sidste ende, kunne memristoren også overtage behandlingen. Jennifer Rupp er professor i elektrokemiske materialer på ETH Zürich, og hun arbejder med IBM på at bygge en memristor-baseret maskine. Memristorer, påpeger hun,...
Memristoren er en ny type elektrisk komponent, der kan revolutionere elektronikken. Det blev først udtænkt i 1970'erne, længe før man overhovedet kunne bygge en. Forskere på ETH arbejder sammen med IBM på memristorer til fremtidige computere. Memristor-baserede chips ville ikke kræve silicium, så vi kunne se computere i vinduer, tekstiler eller endda kaffekopper.