Kortfattet artikel:  I 1984 mødte Margaret Thatcher Mikhail Gorbatjov (før han blev sovjetleder) for første gang. Da hun blev spurgt om sine indtryk, sagde hun: "Vi kan lave forretninger sammen. Vi tror begge på vores egne politiske systemer. Han tror fast på sin, og jeg tror fast på min. Vi vil aldrig ændre hinanden". "At gøre forretninger sammen" kan sammenfatte forholdet mellem Washington og Teheran i dag. De har overlappende interesser i Irak, Afghanistan, måske endda i Yemen -- samt det fælles mål om en aftale om Irans atomprogram, hvis ikke hvordan man når det. Obama-administrationen har stor interesse i at lokke Iran tilbage til "nationernes fællesskab", fordi det er en regional magt, en stor aktør i en ustabil del af verden. Hvis atomforhandlingerne efterlod Iran som en "grænse-stat" - i stand til at blive en atommagt på kort tid - kunne Tyrkiet, Egypten og andre i regionen også blive fristet til også at gå atomvåben. Og Israel kunne gennemføre sin trussel om et militært angreb på iranske faciliteter. Men amerikanske og iranske interesser konvergerer på mere umiddelbare måder. At besejre Islamisk Stat i Irak og Syrien (ISIS) -- det mest højt profilerede og presserende mål for amerikansk udenrigspolitik -- kræver iransk hjælp, og en hel del af den. Ud over luftangreb fra koalitionen består landstyrkerne af irakiske sikkerhedsstyrker, shiamuslimske militser og iranske rådgivere og officerer. I nogle områder har det iranske luftvåben været aktivt. På søndag begyndte irakiske tropper og militserne en offensiv for at generobre Tikrit og provinsen Salahuddin fra ISIS. Efter Mosul er Tikrit muligvis IS' vigtigste base i Irak. På frontlinjen, ifølge det iranske nyhedsbureau Fars, var ingen mindre end lederen af Irans Quds Force (eller Revolutionære Garde Korps), Qasem Soleimani. Soleimani - ofte kaldt Irans spionmester - har stor indflydelse i både Bagdad og Damaskus. Og Revolutionsgarden har indflydelse på den magtfulde shiamuslimske milits i Irak, kendt som Hashid Shaabi, som er en vigtig del af...
Langvarige fjender USA og Iran befinder sig nu på samme side i nogle kritiske konflikter. En atomaftale ville lette sanktionerne mod Iran og give landet mulighed for at bruge flere ressourcer på at støtte Assad-regimet i Syrien.