Kortfattet artikel:  I går, 40 år efter Oskar Schindlers død, begyndte en juridisk kamp i en domstol i Jerusalem, om dokumenter, der tilhørte Oskar Schindler, herunder personlige kopier af listerne over jøder, han reddede fra Holocaust. Sagen er anlagt af Erika Rosenberg, en argentinsk kvinde, der sagsøger Jerusalems Yad Vashem Holocaust museum over en kuffert med tusindvis af Schindlers dokumenter. Sagen kaster et usædvanligt lys over Schindlers personlige liv efter at han reddede omkring 1.200 jøder fra nazisterne under Anden Verdenskrig, og slagene om hans ejendom. Besøgende på Yad Vashem Holocaust-museet i Jerusalem går forbi et portræt af Oskar Schindler, der reddede omkring 1.200 jøder fra nazisterne under Anden Verdenskrig. Argentineren Erika Rosenberg sagsøger museet over en kuffert med tusindvis af Schindlers dokumenter. En ultraortodoks jødisk mand kigger på kopier af Oskar Schindlers lister, der er udstillet for offentligheden på Yad Vashem Holocaust-minemorial i Jerusalem, hvor de originale dokumenter opbevares i museets arkiver. Yad Vashem Holocaust-museet insisterer på, at de dokumenter, det modtog i 1999, aldrig tilhørte Emilie Schindler, som ses her under en ceremoni i 1993 for hendes afdøde mand i Buenos Aires. Schindlers historie fangede offentlighedens opmærksomhed med Spielbergs Oscar-vindende film fra 1993. Rosenberg hævder ejerskab af dokumenterne i kraft af at være arving til den tyske industrimand afdøde kone, Emilie. Kufferten og dokumenterne har været hos Yad Vashem siden 1999, som insisterer på, at de aldrig tilhørte Emilie Schindler, men blev givet af Oskar Schindler til en tredjepart før hans død. Under Anden Verdenskrig overtalte Schindler, en etnisk tysker fra det daværende Tjekkoslovakiet og medlem af nazistpartiet, tyske officerer - ved hjælp af bestikkelse og andre midler - til at lade ham ansætte jøder på sin fabrik og redde dem fra dødslejrene. Hans historie fangede offentlighedens opmærksomhed årtier senere med Steven Spielbergs 1993 Oscar-vindende film Schindlers liste, med Liam Neeson i hovedrollen. Efter...
Sagen er anlagt af Erika Rosenberg, en argentinsk kvinde. Rosenberg er arving til den tyske industrimandens afdøde kone, Emilie. Hun hævder, at det giver hende ejerskab af de berømte dokumenter.