Efter at have bekæmpet briterne ved Mons og Le Cateau
Under den store tilbagetrækning forfulgte 1. armé Lanrezacs franske 5. armé. Men tredive miles fra Paris og i forventning om et møde med den franske femte armé (befalende af Lanrezac), stoppede den forsigtige Bülow sin anden hærs fremrykning og beordrede Klucks direkte støtte. Kluck var for nylig blevet placeret under Bülows kommando, da sidstnævnte blev udnævnt til at lede den tyske højrefløj. Kluck protesterede mod denne ordre til Bülow og Moltke, da han foretrak at bevæge sig forbi Lanrezacs venstre flanke, men blev afvist og beordret til at støtte Bülows angreb på Lanrezac. På dette tidspunkt havde den aggressive Kluck avanceret sin første hær godt syd for von Bülows position til 13 miles nord for Paris. Den 30. august besluttede Kluck at rulle sine kolonner øst for Paris og helt forkastede Schlieffen-planen. Selvom han var frustreret over Bülows forsigtighed, vendte Kluck den 31. august sin hær sydøst for at støtte den anden hær. Dermed skabte Kluck et hul på 30 miles i den tyske linje, der strakte sig mod Bülows stillestående anden hær. Kritisk set udsatte bevægelsen Klucks højre flanke i retning af Paris, hvor (ukendt for Kluck) general Michel-Joseph Maunourys nye sjette armé blev indsat. Franskmændene fik kendskab til Klucks kursændring den 3. september takket være rapporter fra allierede fly, og dette blev uafhængigt bekræftet af radiointercepter. De følgende begivenheder var afgørende for krigens fremtidige forløb.