Skriv en fortsættelse til dette afsnit - En af grundene til at regentskabet aldrig blev ordentligt afviklet, var trediveårskrigen, som nærmede sig Hanau omkring 1630. Da de kejserlige tropper nåede Hanau, valgte Philipp Moritz deres side, for at beholde den militære kommando over sin hovedstad. Han blev udnævnt til oberst og skulle levere tre kompagnier. I november 1631 besatte svenske tropper Hanau, og kong Gustav Adolf af Sverige trådte ind i byen. Philipp Moritz besluttede at skifte side. Han var en calvinist, og for ham var valget mellem den katolske kejser og den lutherske svenske konge måske som et valg mellem Scylla og Karybdis. Gustav Adolf udnævnte ham til oberst og gav ham et svensk regiment. Som en belønning for hans skiftende side gav han ham distriktet Orb og de aktier, som Mainz-valgmandskabet havde haft i det tidligere amt Rieneck og distrikterne Partenstein, Lohrhaupten, Bieber og Alzenau. Han gav Philipp Moritz' brødre, Heinrich Ludwig (1609-1632) og Jakob Johann (1612-1636) byen og distriktet Steinheim, som også var en tidligere besiddelse af Mainz. Disse besiddelser gik tabt da den katolske side fik overtaget efter slaget ved Nördlingen
i september 1634. At skifte side igen ville få Philipp Moritz til at virke upålidelig, så han besluttede at flygte. Han flygtede til Metz og derfra via Chalon, Rouen og Amsterdam til sine Orange-Nassau slægtninge i Haag og Delft. Han efterlod sin yngste bror, Jakob Johann, som regent i Hanau, fordi Jakob Johann blev betragtet som politisk neutral.