Bartholomeus de Mompers forretning led forfærdeligt som følge af plundringen af Antwerpen. Den 4. november 1576 begyndte de myteriske spanske tercios i hæren i Flandern at plyndre Antwerpen, hvilket førte til tre dages rædsel blandt befolkningen i byen, som var det kulturelle, økonomiske og finansielle centrum i de lave lande. Omkring 7.000 mennesker mistede livet og en stor del af deres ejendom. Den barbariske udplyndring førte til at provinserne i Nederlandene forenede sig mod den spanske krone. Ødelæggelsen medførte også at Antwerpen faldt som den førende by i regionen og banede vejen for Amsterdams fremgang. Denne voldsomme angreb af spanske soldater i Antwerpen medførte Bartholomeus de Momper betydelige økonomiske tab. Alle hans værksteder blev plyndret, og hans bolig blev plyndret. Som lejer af Schilderij Pand, som han havde lejet af bystyrelsen, anmodede Bartholomeus de Momper om fritagelse for at betale lejen, fordi han ikke var i stand til at drive sin virksomhed i et stykke tid. Den kommunale dommer gik kun med til at give afkald på at betale huslejen i et halvt år og pålagde de Momper at sikre, at hans underlejere ville vende tilbage til at drive deres forretning i Schilderij Pand. Bartholomeus de Momper genoptog handelen på syv kunstkiosker i januar 1577. Kort tid efter opstod der en ny trussel i Antwerpen da tyske soldater begyndte at plyndre byen og brød ind på børsen hvor de plyndrede alt hvad de kunne få fat i. Efter Antverpens fald
I 1585 havde de Momper svært ved at finde lejere til boderne i Schilderij Pand, men ikke fordi kunsthandelen var i tilbagegang. Årsagen var, at kunsthandlerne drev deres handel på en lavere etage af børsen, hvor de kunne udstille deres malerier uden at skulle leje de dyrere boder i Schilderij Pand fra de Momper.