Skriv en fortsættelse til dette afsnit - Sociale medier er ofte en del af politiske kampe for at kontrollere offentlighedens opfattelse og onlineaktivitet. I nogle lande overvåger eller kontrollerer internetpolitiet eller det hemmelige politi borgernes brug af sociale medier. For eksempel blev nogle sociale medier i 2013 forbudt i Tyrkiet efter protesterne i Taksim Gezi-parken. Både Twitter og YouTube blev midlertidigt suspenderet i landet efter en domstolsafgørelse. En ny lov, vedtaget af det tyrkiske parlament, har givet personel fra Telekommunikationsdirektoratet (TİB) immunitet. TİB fik også bemyndigelse til at blokere adgangen til bestemte hjemmesider uden at skulle have en retskendelse. Men TİB's blokering af Twitter i 2014 blev af forfatningsdomstolen dømt til at krænke ytringsfriheden. For nylig, i det thailandske statskup i 2014
, blev offentligheden udtrykkeligt instrueret i ikke at 'dele' eller 'like' afvigende synspunkter på sociale medier eller risikere fængsel. I juli samme år, som svar på WikiLeaks' offentliggørelse af en hemmelig undertrykkelse ordre foretaget af Victorian højesteret, blev medie advokater citeret i de australske medier med den virkning, at "enhver, der tweets et link til WikiLeaks rapport, poster det på Facebook, eller deler det på nogen måde online kunne også møde anklager". Den 27. juli 2020 blev to kvinder i Egypten idømt to års fængsel for at have lagt TikTok-videoer ud, som regeringen hævder <unk>krænker familieværdier<unk>.