Kortfattet artikel:  De var blandt de første skabninger, der invaderede jorden under en af de store evolutionære overgange i Jordens historie. Nu mener forskere, at de første firbenede hvirveldyr, kendt som tetrapoder, der levede for 360 millioner år siden, måske var mere som moderne krokodiller end man tidligere troede. De var i stand til at rekonstruere kraniet af et af disse dyr i 3D fra fragmenter af fossiler, der er blevet fundet i Østgrønland. Forskere har rekonstrueret et 360 millioner år gammelt tetrapod-kranium fra knoglefragmenter, for at afsløre, at det havde en lignende form som en moderne krokodille. Det øverste billede viser den artikulerede kranium og nedre kæber, i midten viser billedet det højre ansigtsskelet i et "eksploderet billede" og det indre af suturerne og det nederste billede viser også nedre kæbe i et "eksploderet" billede. De enkelte knogler er vist i forskellige farver. Acanthostega gunnari levede for mellem 380 og 360 millioner år siden, da dyrene gjorde overgangen fra havet til land. Forskere er fascineret af arten fordi man mener at den er afgørende for at forstå de tidligste tetrapoders anatomi og økologi. Men efter at have været begravet i jorden i hundreder af millioner af år er fossiler ofte beskadiget og deformeret. De fandt ud af at den rekonstruerede kranium havde en længere postorbital region og en mere stærkt kroget underkæbe end man tidligere troede, hvilket gør den relativt lig moderne krokodiller. En saltvandskrokodil er vist. Udviklingen af bagbenene begyndte som forstærkede fjer, ifølge en undersøgelse, der blev offentliggjort sidste år. Forskere har opdaget et velbevaret bækken og en delvis bækkenfinn fra et 375 millioner år gammelt fossil af en overgangsart, Tiktaalik roseae, mellem fisk og de første benede dyr. Resultaterne udfordrer den eksisterende teori om, at store, mobile bagvedlæg først blev udviklet, efter at hvirveldyrene overgik til land. En af forfatterne til undersøgelsen, dr. Neil Shubin fra University of Chicago, sagde: "Tidligere teorier, der er baseret på de bedste tilgængelige data, foreslår...
Forskere fra Bristol University scannede knogler af Acanthostega gunnari. De gamle tetrapoder, eller hvirveldyr med fire lemmer, levede for 360 millioner år siden. Eksperter skabte en 3D-computermodel for at rekonstruere kraniets form. Det ligner et krokodillekranium mere, end man troede.