Skriv en fortsættelse til dette afsnit - Statskuppet blev omhyggeligt planlagt fra den 20. august 1851. Forberedelser og planlægning af dette kup fandt sted i Saint-Cloud. Blandt konspiratorerne var Jean-Gilbert Victor Fialin, en loyal ledsager af Louis-Napoléon, Charles de Morny, Louis-Napoléons halvbror, og general Jacques Leroy de Saint Arnaud. Den 14. oktober anmodede Louis-Napoleon parlamentet om at genindføre universel valgret for mænd, men anmodningen blev afvist. Hans anmodning om en fornyet behandling af forslaget til forfatningsreform blev ligeledes afvist den 13. november. Louis-Napoleon udnævnte general Saint-Arnaud til krigsminister og udstedte et cirkulær, der mindede soldaterne om deres løfte om "passiv lydighed". Efterfølgere af præsidenten blev udnævnt til forskellige vigtige stillinger: General Magnan som kommandør for tropperne i Paris, og Maupas, præfekt for Haute-Garonne som præfekt for politiet i Paris. I overbevisning om, at kuppet nu var uundgåeligt efter den seneste afvisning, fastsatte Louis-Napoleon årsdagen for Napoleons kroning i 1804 og sejren ved Austerlitz
I 1805, som dagen for kuppet. Operationen blev døbt Rubicon efter Julius Cæsar.