Udfyld følgende sætning: Meget af teksten fokuserer på Rumæniens dissidenter efter starten af afstaliniseringen, og de særlige træk ved denne proces i Rumænien. Tismăneanu bemærker, hvordan den kommunistiske leder Gheorghe Gheorghiu-Dej, hvis diktatoriske styre i 1950'erne og begyndelsen af 1960'erne foregik og overlevede starten på afstaliniseringen, var i stand til at udøve kontrol over den lokale intelligentsia, selv mens civilsamfundet og ikke-voldelige modstandsbevægelser blev skabt i andre dele af blokken. Det er også kendt for sin behandling af Gheorghiu-Dej's efterfølger, Nicolae Ceauşescu, som associerede sig med et budskab om liberalisering og nationalistisk genoplivning, og som gjorde det til sit mål at modsætte sig den
1968 Sovjetisk invasion af Tjekkoslovakiet. Denne gestus, argumenterer "Arheologia terorii", var i virkeligheden Ceauşescus forsøg på ideologisk at legitimere sit greb om det rumænske samfund. I sin anmeldelse af bogen konkluderer litteraturkritikeren Ion Bogdan Lefter: "Man finder her, i underteksten, forudsætningerne for en udvidet debat om temaer relateret til historiens filosofi: hvad er i virkeligheden de effektive relationer mellem den kollektive skæbne i et samfund og skæbnene for de enkeltpersoner, der udgør det?... [Bogens] svar er... knusende. Når man ser tilbage på det kommunistiske regimes fortid... finder man ikke de trofaste profeter af en utopia, men en sump af afskyelig åndelig snavs - og man kan ikke undgå at blive forfærdet over at se, hvem der er blevet betroet hele et folks skæbne".