Skriv en fortsættelse til dette afsnit - Sverige kontrollerede for en tid de vigtigste handelsruter i Østersøen; og den øgede indtægt som følge af denne kommanderende stilling var af materiel hjælp i de tidlige stadier af krigen i Tyskland, hvortil den svenske konge Gustav II Adolf overførte sine styrker i juni 1630. Gustav, der senere blev kaldt "Nordens løve" på grund af sin dygtighed som hærfører, greb ind på protestantisk side i den tyske borgerkrig. Ved hjælp af nye militære teknikker som lettere og mere mobil artilleri, en større andel af hans infanteri, der brugte skydevåben (i modsætning til spyd), og kavaleriets choktaktik vandt han en knusende sejr i slaget ved Breitenfeld i 1631. I slaget ved Lützen den 6. november 1632 red han ind i en gruppe af fjendtlige kavaleri og blev dræbt. Selve slaget var en uafgjort kamp. To år senere vandt kejserens tropper en overbevisende sejr over den protestantiske hær ved Nördlingen
- Hvad? For at forhindre Habsburgerne i at vinde krigen greb Frankrig, som allerede havde ydet store økonomiske tilskud til Sverige, ind på den protestantiske side. Krigen fortsatte i mange år indtil der i 1648 blev indgået en fredsaftale. I Westfalen-freden modtog Sverige en erstatning samt kontrol med Vestpommern og biskopperne i Bremen og Verden. Det fik således kontrol over mundingen af Oder, Elbe og Weser-floderne og fik tre stemmer i Prinserådet i den tyske rigsdag.