Analytici: Kreml pochopil, že strašení jadernými zbraněmi nikam nevede

Představitelé kremelského režimu začínají chápat, že jaderné hrozby na Ukrajinu a její spojence nezabírají. V pravidelném reportu to uvedl americký Institut pro studium války (ISW). Hlavní poznatek zní: jednota Západu se pod vlnou strašení nesesypala. „Klíčoví představitelé Kremlu začali počátkem listopadu kolektivně zmírňovat rétoriku ohledně použití jaderných zbraní,“uvádějí analytici ve své nejnovější zprávě. Ve svém postřehu se ISW opírá mimo jiné o prohlášení ruského ministerstva zahraničí z 2. listopadu o „prevenci jaderné války“, v němž stojí, že se Rusko „přísně a důsledně řídí postulátem nepřípustnosti jaderné války, v níž nemůže být vítězů a která nesmí být nikdy rozpoutána“. Podle analytiků zůstává použití jaderných zbraní na Ukrajině ze strany Ruska nepravděpodobné. Analytici poznamenávají, že opakované jaderné hrozby Kremlu nedokázaly splnit hlavní cíl, a to podkopat politickou a veřejnou vůli Ukrajiny nadále odolávat ruské invazi. „Změna rétoriky Kremlu naznačuje, že vysocí ruští vojenští velitelé a členové Kremlu si pravděpodobně do jisté míry uvědomují obrovské náklady za malý operační zisk, které by Rusko vynaložilo v případě použití jaderných zbraní proti Ukrajině nebo NATO,“ poznamenávají analytici. Propagandisté ve státních televizích sice občas nějakou přehnanou jadernou hrozbu vyšlou, ale podle analytiků jde o dlouhodobý nástroj hybridní války. „Kreml si pravděpodobně soukromě objasnil jadernou politiku, aby deeskaloval vztahy se Spojenými státy a jejich spojenci,“ opakuje ISW. Jako klíčový moment zdůrazňuje zprávu Wall Street Journal, že  poradce amerického prezidenta pro národní bezpečnost Jake Sullivan dlouhodobě jednal s Putinovým zahraničněpolitickým poradcem Jurijem Ušakovem a tajemníkem Rady bezpečnosti Nikolajem Patruševem ve snaze snížit riziko použití jaderných zbraní. ISW nevylučuje, že se Rusko k rétorice jaderných hrozeb vrátí, ale nemyslí si, že by Ukrajina zrovna pod vlivem toho byla ochotná odevzdat část svého území. „Spojené státy a jejich spojenci by neměli podkopávat pokračující odhodlání Ukrajiny získat zpět všechna Ruskem okupovaná území a zastavit genocidní invazi Ruska,“ uzavírají analytici. Proč Rusko zaútočilo na Ukrajinu|O co Rusku jde|Boje u Bachmutu|O čem všem Rusko lhalo|Ekonomické dopady války|Urkfašisti a banderovci|Podcast Zbytečná válka


Kiderült, mit keresett Kocsis a Parlamentben

Kövesse az Indexet Facebookon is! Kisebbfelzúdulástkeltett múlt héten, hogy mit keresett Kocsis István az új, paksi építkezésért felelős miniszterünk, Süli János eskütételén. Kocsis Istvánról legutóbb "Az ember, aki mindig mindent túlél" címmel írtunk portrét, röviden onnan lehet ismerős, hogy a szocialistákhoz kötődő gépészmérnök simán túlélte vezetőként a Tocsik-ügyet, számos gyanús privatizációs szerződést, a paksi atomerőmű nagyobb üzemzavarát vagy akár az MVM-ből eltűnő milliárdokat is. De a hozzá kötődő gyanús ügyek tömkelege ellenére végül sose került börtönbe Csányi Sándor barátja. Számos döntésének máig tartó hatása van, az egyik legaktuálisabb most talán a Mátrai Erőműhöz kapcsolódó.Még 1995-bena privatizációért felelős ÁPV Rt. igazgatójaként (Suchmann Tamással együtt) eladta a Mátrai Erőmű döntő részét a német RWE-nek az állam számára kirívóan hátrányos feltételekkel. Majd nem sokra rá egy kívülről kevéssé elegánsnak tűnő húzással elment az RWE-vel Németországba hivatalosan nyelvet tanulni, aztán az RWE központjába került, majd az itthoni RWE-nél vállalat munkát. Most ezt az óriási erőművetveheti meg épp Mészáros Lőrincaz RWE-től egyébként. Megkérdeztük ezért az NFM-et és a Miniszterelnökséget, hogy pontosan milyen minőségében volt jelen az egykori MVM- és BKV-vezér Kocsis az eseményen. Helyettük egyenesen Süli János válaszolt, aki leírta, hogy sokakat meghívott az eskütételre, például a volt polgármesterként a teljes paksi képviselő-testületet, és a "hazai nukleáris szakma néhány prominens tagját" is. Így a meghívottak között volt többek között a Paksi Atomerőmű első vezérigazgatója (Pónya József), a jelenleg üzemelő blokkokegykori miniszteri, majd kormánybiztosa (Szabó Benjamin), valamint a 2007-ben indult (az új atomerőművi blokkok létesítésének előkészítését jóváhagyó 2009-es parlamenti döntést eredményező)TellerProjektet irányító vezérigazgató (Kocsis István) is. - írta Süli. Megkérdeztük az NFM-et és a Miniszterelnökséget arról is, hogy a jövőben elképzelhető-e, hogy kormány szerepet szán Kocsisnak az energiaszektorban vagy bárhol máshol, de erre nem akartak válaszolni. Kövesse az Indexet Facebookon is!


V Bratislave kurz pre nukleárnych kardiológov

BRATISLAVA 2. februára (SITA) - Medzinárodný výukový kurz zameraný na nukleárnu kardiológiu sa uskutoní v Bratislave od 2. do 6. februára. Kurz urený pre mladých lekárov organizuje Medzinárodná agentúra pre atómovú energiu (MAAE) v spolupráci s vládou S R. Jeho cieom je poskytnú teoretickú a praktickú výubu pre mladých lekárov v odbore nukleárna medicína so pecializáciou na kardiovaskulárnu nukleárnu medicínu. Na podujatí sa zúastní 31 lekárov z krajín strednej a východnej Európy. Medzi prítomnými bude aj pätnás pecialistov v oblasti nukleárnej medicíny zo Slovenska a tyria svetoznámi odborníci z USA, Anglicka, Singapuru a MAAE.SkryVypnú reklamuSkryVypnú reklamuSkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamouSkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamou Pomoc MAAE sa zameriava na rozvojové a rozvíjajúce sa krajiny. V spolupráci s MAAE je tie plánovaný nový národný projekt SR na roky 2005 a 2008, ktorý poíta snákupomtroch nových gamakamier, ktoré zlepia súasný stav odboru a zlepia zdravotnú starostlivos najmä v oblasti diagnostiky kardiovaskulárnych a onkologických ochorení.


Februárban tárgyal Iránról a NAÜ

Február 2-án rendkívüli ülést kezd a Nemzetközi Atomenergia-ügynökség (NAÜ) kormányzótanácsa Bécsben az Európai Unió kérésére - erősítette meg szerdán az osztrák fővárosban az atomsorompó-szerződésben foglaltak betartásán őrködő ENSZ-szervezet szóvivője. A nap folyamán megérkezett a NAÜ bécsi központjába az iráni atomvitában közvetítő három EU-tagország - Nagy-Britannia, Franciaország és Németország - határozati javaslata. Ebben a három ország kezdeményezi, hogy a 35 ország képviselőiből álló testület terjessze az ENSZ Biztonsági Tanácsa elé az Iránnal kibontakozott atomvita ügyét. A kormányzótanács - amelynek rotációs alapon tavaly szeptemberig Magyarország is tagja volt - következő ülése csak március 8-án lett volna. Az osztrák tömegtájékoztatás szerint a három EU-tagország tervezete alapján a NAÜ ismét felszólítaná Iránt, hogy adjon választ mindazokra a kérdésekre, amelyek gyanítható atomfegyverkezési programjával kapcsolatosak. Irán, amely aláírta az atomsorompó-szerződést, és nemzetközi nyomásra csatlakozott a nemzetközi ellenőrök előre be nem jelentett ellenőrzéseit is lehetővé tevő kiegészítő jegyzőkönyvhöz, január 9-én újította fel atomkutatási programját. Teherán több mint két évig szüneteltetett minden olyan programot, amely urán dúsításával kapcsolatos. A teheráni döntés után felerősödtek azok a bírálatok, hogy Irán atomfegyverhez akar hozzájutni. Teherán cáfolja a vádat, de mindeddig nem tudta megnyugtatóan bizonyítani annak megalapozatlanságát, a NAÜ viszont nem tudott perdöntő bizonyítékot szerezni az állítólagos iráni atomfegyverkezésre. A bécsi székhelyű ENSZ-szervezet kormányzótanácsa tavaly elfogadott egy olyan határozatot, amely lehetővé teszi a BT bevonását az Iránnal támadt atomvitába. A kormányzótanács arra hivatkozva hozta meg döntését, hogy Irán nem működött együtt teljes mértékben a szervezettel. A bécsi sajtó felhívta a figyelmet arra, hogy a BT öt állandó tagja között sincs egység abban kérdésben, hogy az iráni ügyet a New York-i testület elé terjesszék. Az Egyesült Államok, Nagy-Britannia és Franciaország támogatja ezt, míg Oroszország és Kína mindeddig az EU és Teherán képviselői közötti tárgyalások újrafelvétele mellett foglalt állást.


Rosjanie ulepszają bunkier do przechowywania broni jądrowej w Kaliningradzie

Rosja zmodernizowała swój bunkier do przechowywania broni jądrowej w kaliningradzkiej eksklawie. Jest to najnowszy dowód zwiększonego nacisku Moskwy na rozwój broni jądrowej na wypadek ewentualnego konfliktu z NATO - wynika z raportu opartego o zdjęcia satelitarne, cytowanego przez "The Guardian". Federacja Amerykańskich Naukowców (FAS) opublikowało zdjęcia, które według grupy pokazują pogłębianie magazynu oraz pokrycie jej nowym dachem z betonu. - Ma typowe cechy rosyjskich magazynów broni jądrowej - powiedział Hans Kristensen, dyrektor projektu informacji nuklearnej FAS. - Istnieje duży zewnętrzny obwód wielowarstwowego ogrodzenia. Same bunkry mają także potrójne ogrodzenie. Są to typowe cechy dla wszystkich magazynów broni jądrowej, o których wiemy w Rosji - powiedział Kristensen. - Te zdjęcia nie dowodzą, że obecnie wKaliningradziejest broń jądrowa, ale że miejsce jest aktywne - uściśla dyrektor projektu informacji nuklearnej FAS. Kristensen powiedział, że nie jest jasne, jakie głowice nuklearne będą znajdowały się w odnowionym bunkrze, ale - jak podkreśla - znajduje się on znacznie bliżej bazy morskiej niż bazy rakietowej położonej w głębi lądu. W lutym rosyjski dziennik "Wiedomosti" poinformował powołując się na źródła wojskowe ze stacjonującej w obwodzie 152. brygady rakietowej, że została przygotowana infrastruktura do rozmieszczenia systemów rakietowych Iskander-M. Na początku grudnia 2017 roku dziennik "Kommiersant" podał, że 152. brygada rakietowa jest wyposażana w nowe zestawy rakiet Iskander-M, które wejdą do służby na początku 2018 roku. Źródło cytowane przez ten dziennik mówiło wówczas o gotowości infrastruktury do przyjęcia kompleksu rakiet przeznaczonego dla brygady. Chcesz być na bieżąco z najważniejszymi informacjami dnia? Polub Onet Wiadomości na Facebooku! (KF)


Mit árul el Vlagyimir Putyin beszéde az atomcsapásról?

Az egyik brit lap szakértőket kérdezett arról, vajon az atomerő készültségbe helyezéséről szóló, illetve az azóta megtett nyilatkozatok alapján milyen képet lehet festeni az orosz elnök eltökéltségéről. Kövesse az Indexet Facebookon is! Mit is mondott pontosan Putyin? Vasárnap délután magához rendelte Sojgu védelmi minisztert és Geraszimov vezérkari főnököt, majd utasította őket, hogy helyezzék az orosz elrettentő erőket (ez az atomfegyvereket jelenti)különleges harci szolgálati módba. Bár ez utóbbi pontos meghatározása nem ismert, vélhetően csak az orosz vezénylési rendszeren belül, de feltételezhetjük, hogy a készültség valamilyen szintjéről van szó.Az orosz elnök a riadókészültséget azzal magyarázta, hogy a NATO vezetői „agresszív kijelentéseket tettek”. Katonai értelemben mit is jelent Putyin parancsa? AGuardiancímű brit lap megpróbált a dolog végére járni, mert a nukleáris biztonságpolitika szakértői éppen úgy rácsodálkoztak a kijelentésre, mint jó néhány védelmi miniszter. Abban azért egyezség volt, hogy bár szigorodott a hangnem, azért a fenyegetés még mindig nem tűnt túlságosan veszedelmesnek. Pavel Podvig, az orosz nukleáris fegyverzet nemzetközileg is elismert szakértője úgy gondolja, hogy vélhetően ez a nukleáris erők parancsnokságának és az irányítórendszernek szánt előzetes parancs lehetett. Beindítja a rendszert, ha kell, azonnal fogadja az indítási parancsot. Ez az állapot alkalmas arra is, hogy válaszcsapás induljon, ha az elnök kiesik vagy nem elérhető, de csak akkor, amikor már atomcsapás ért orosz területeket. A brit Nukleáris Információs Szolgálat szakértője, David Cullen ezt a brit vezénylési rendszerhez hasonlítja, amelyben abritatommeghajtású tengeralattjárók parancsnokai megkapják a kormányfő által aláírt parancsot, hogy mit lépjenek, ha mindent elsöprő atomtámadás érné a brit szigeteket. Abban egyetértenek a szakértők, hogy Putyin parancsa esetleg további katonai lépéseket is feltételezhet. Talán szétszórják a világ tengerein az atomfegyverekkel felszerelt orosz tengeralattjárókat, vagy Oroszországon belül széttelepítik a potenciálisan bevethető, nagy hatótávolságú nukleáris rakétákat. A brit védelmi miniszter azt mondta, hogy ez a terminológia nem illik abba, amit a katonai doktrínájukban alkalmaznak. Szerinte ez inkább a Nyugat elijesztésének szólt, és azért lett ilyen erős, hogy inkább erről beszéljenek, semmint az eddig nem túl sikeres villámháborúról. Ben Wallace ugyanakkor figyelmeztetett, hogy az oroszok emellett bevethetnek harcászati vagy taktikai atomfegyvereket, amelyek kisebb hatóerejűek és a harctéren is használhatók. Ezzel viszont tényleg eszkalálódna a dolog, hiszen Putyin szerint az ukrán és az orosz testvérnép, tehát egy ilyen akció nem venné jól ki magát. Azóta a témában csak egyszer szólalt meg a Kreml, amikor a szóvivő elárulta, hogy mi vezethetett pontosan az elnök kijelentéséhez. Dmitrij Peszkov azt mondta: néhány tisztviselő úgy nyilatkozott, hogy incidensek vagy akár összecsapások is elképzelhetők a NATO és Oroszország fegyveres erői között. Úgy hisszük, hogy az ilyen kijelentések elfogadhatatlanok. Peszkov úgy folytatta, hogynem szeretné nevükön nevezni az érintetteket, végül mégis kibökte, hogy többek között a brit külügyminiszterre, Liz Trussra gondolt. Ugyanakkor egy másik elemző másféle jelentést rendel az elhangzottakhoz. Szerinte itt elsősorban megfélemlítésről van szó, „elbánunk veletek, ha velünk harcoltok”, vagyis egyértelműen a Nyugatnak szólt az üzenet, hogy vigyázzanak, mert túl messzire mehetnek az ukránok felfegyverzésében. Szerinte lehet, hogy Moszkva brutális, totális háborúba kezd Ukrajnában, és ez utolsó figyelmeztetés volt, hogy a Nyugat maradjon ki ebből. Szakértők szerintfennáll annak a lehetősége, hogy Putyin bevesse az atomfegyvert, deegyelőrenem túl nagy a valószínűsége. Az orosz–ukrán háború eseményeit folyamatosan követjük, percről percre frissülő cikkünketitt találja. (Borítókép: Vlagyimir Putyin 2022. február 27-én. Fotó:Sergei GUNEYEV / SPUTNIK / AFP) Kövesse az Indexet Facebookon is!


Dokázala sa existencia superakého izotopu vodíka

Tokio 3. septembra (TASR) - Francúzko-rusko-japonskému tímufyzikov sa pomocou japonského detektora astíc RIKEN podarilo dokázaexistenciu izotopu ... Tokio 3. septembra (TASR) - Francúzko-rusko-japonskému tímu fyzikov sa pomocou japonského detektora astíc RIKEN podarilo dokáza existenciu izotopu vodíka 5H. Oznámila to internetová stránka PhysicsWeb. Zatia o obyajný vodík má vo svojom jadre jeden protón a jeden elektrón, jeho superaký variant disponuje navye troma neutrónmi.SkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamouSkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamou Fyzici pátrali po tomto izotope viac ako 40 rokov. Dôvodom, preo to trvalo tak dlho, je vemi nestabilné jadro 5H, ktoré existuje len za uritých podmienok a potom rýchlo zanikne. V detektore vedci ostreovali kryonizovaný vodík extrémne akým izotopom hélia 6H. Z teórie vedeli, e pri zráke môe izotop hélia odovzda svoje tyri neutróny vodíku. Výsledkom by bol superaký izotop vodíka so tyrmi neutrónmi a jedným protónom. A presne to sa pri najnovích experimentoch stalo. Na Zemi sa 5H bene nevyskytuje. Poda niektorých vedcov sa tvorí vo vnútrach hviezd. Tu vládnu priam ideálne podmienky (vysoká teplota a veký tlak), ktoré bránia rozpadu nestabilných atómov.


ína vyzvala Irán na spoluprácu s inpektormi OSN

ína vyzvala dnes Irán, aby spolupracoval s jadrovými inpektormi OSN, odmietla vak kritizova islamskú republiku za odmietnutie iadostí o informácie a návtevy citlivých objektov. Irán by mal poda íny spolupracova s Medzinárodnou agentúrou pre atómovú energiu. PEKING. Hovorca ínskeho ministerstva zahraniných vecí Chung Lej uviedol, e Irán by mal súhlasi s alími rozhovormi v skorom termíne a udra pozitívny impulz v dialógu s medzinárodným spoloenstvom.SkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamouSkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamou Irán by mal spolupracova s Medzinárodnou agentúrou pre atómovú energiu (MAAE) na "objasnení relevantných otázok v súvislosti s iránskym jadrovým programom a obnovi dôveru medzinárodného spoloenstva vo svoj plán mierového vyuívania jadrovej energie", povedal Chung novinárom. Irán tento týde odmietol snahy MAAE o vyetrenie podozrení, e tajne vyvíja jadrové zbrane. Skupina predstaviteov dozornej agentúry OSN po návteve Teheránu oznámila, e na rokovaniach s iránskymi predstavitemi "nedokázala nájs cestu vpred". USA, Francúzsko a alie krajiny kritizovali alebo vyjadrili sklamanie nad postojom Teheránu, hoci Rusko, ktoré sa spolu s ínou stavia proti novým sankciám voi Iránu, zdôraznilo, e z výsledkov misie MAAE nemono vyvádza urýchlené závery. ína má s Iránom znané ekonomické styky, iránska ropa tvorí asi desa percent z ínskeho dovozu tejto suroviny.


Slováka v Iráne zrejme väznia, lebo je jadrový fyzik

Irán prepustil len iestich z ôsmich paraglajdistov. Stále preveruje Pavla eligu a Mareka Stolaríka. BRATISLAVA. Iránske orgány potrebujú preveri niektoré alie podozrenia, vysvetoval v nedeu premiér Robert Fico, preo Irán zatia prepustil len iestich z ôsmich paraglajdistov, ktorých väznil pre podozrenie zo pionáe.SkryVypnú reklamuSkryVypnú reklamuSkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamouSkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamou Ni bliie k tomu nechcel poveda. Dodal len, e rokovania o ich vydaní alej pokraujú. Vyvinieme vetky moné aktivity, aby sa oskoro vrátili na územie Slovenska. Problémom poda zistení SME môe by profesia jedného z dvojice zadriavaných Pavla eligu, ktorý je jadrovým fyzikom. Práve pre svoj jadrový program je Irán dlhodobo pod drobnohadom USA a Únie. Slovákov z klubu paraglajdingu v máji zadrali pre podozrenie z fotenia a nakrúcania jadrových objektov. Posledným väzom, ktorý zatia zostáva so eligom v Iráne, je profesionálny kameraman Marek Stolarík. Paraglajdisti skupina vycestovala do Iránuzaiatkom mája, zatkli ich po20. máji, následne sa zaali rokovania o ich vydaní na Slovensko, iesti paraglajdisti sa vrátili domovv nedeu, dvoch Irán zadriava alej, diplomacia tvrdí, e má plán, ako ich dosta spä. eliga je absolventom Ústavu jadrového a fyzikálneho ininierstva Slovenskej technickej univerzity v Bratislave. Potvrdil to jeho riadite Vladimír Sluge. Skonil u nás asi pred dvomi rokmi. Viac o tom nechcel hovori. V záverenej práci sa eliga venoval problematike korózie potrubí v jadrových elektrárach, o z hadiska prípadného vyzvedania informácií nie je vemi atraktívna téma. V súasnosti pracuje vo firme, ktorá sa zaoberá projektovaním bezpenostných systémov pre oblas jadrovej energetiky. Ide o poboku nemeckej spolonosti so sídlom v Bratislave. Jej vedenie si vera otázky najskôr vyiadalo emailom. Stanovisko k prípadu do redaknej uzávierky neposkytli. Redakcia sa v pondelok pokúsila spoji aj s prepustenými lenmi iránskej výpravy, telefóny vak nedvíhali a na odkazy nereagovali. Slovákov zatkli nealeko tretieho najväieho mesta krajiny Isfahán, kde sú zariadenia na spracovanie a obohacovanie uránu. Fotografovanie týchto objektov je v krajine zakázané a za pioná hrozí a trest smrti. Rokovania o alom postupe pri vyjednávaní s iránskou stranou pokraovali aj v pondelok. Diplomacia vak o nich priebené informácie neposkytuje. Kedy by mohli prepusti eligu a Stolaríka, zatia nie je známe. Paraglajdisti akékovek podozrenia zo pionáe odmietajú. V Iráne chceli nakrúti zo svojej výpravy dokumentárny film. Jeden z prepustených Ladislav Frigo v nedeu vysvetoval, e fotografovali z výky viac ako 2300 metrov, o poda ich informácií malo by povolené. Záitky z expedície aj s fotografiami priebene zverejovali na internete. O ceste na om informovali vopred. Iránskej strane sa nepáilo ani to, e mali so sebou vysielaky, satelitné telefóny a navigané prístroje, o patrí k benej výbave paraglajdistov. Dokumenty zo svojich dobrodruných výjazdov nakrúcali paraglajdisti aj v minulosti. Vlani na festivaloch predstavili úspený film P.E.S na streche sveta, ktorý nakrútili v Himalájach. Preítajte si rozhovor:Exminister Kukan: Iránu asi dlhujeme zhovievavos Irán je jednou z mála krajín, ktoré tajná sluba spomína v správe o svojej innosti. BRATISLAVA. Vyjednávanie bolo vzhadom na povahu podozrení zloité, no na druhej strane korektné. Tak komentoval úlohu SIS pri rokovaní s Iránom jej hovorca Branislav Zvara. Aktivity SIS v kauze paraglajdistov zadraných v Iráne ocenil premiér Robert Fico. i sa tajná sluba podieala na rieení problému aj úasou svojich udí priamo v Iráne, nechcel Zvara poveda. Ani to, i vyuila spoluprácu s tajnými slubami partnerských krajín. Rokovania s iránskou diplomaciou viedol poda Fica od mája peciálny tím zloený z pracovníkov SIS a ministerstva zahraniných vecí. alí postup pri vyjednávaní môe ovplyvni aj aktuálny konflikt v Sýrii, kde USA pripravujú vojenskú akciu. Irán stojí na strane Sýrie. V poslednej zverejnenej správe za rok 2011 tajná sluba píe, e vývoj v Iráne sledovala najmä v kontexte jeho jadrového programu. Spolupráca Iránu s Medzinárodnou agentúrou pre atómovú energiu sa v hodnotenom období zo strany SIS povaovala za netransparentnú a nedostatonú. Irán pre nerepektovanie poiadaviek medzinárodného spoloenstva na zastavenie jadrového programu a záverov hodnotiacej správy MAAE o iránskom jadrovom programe elil pritvrdzujúcim sa bilaterálnym sankciám, kontatuje dokument. K tejto problematike má blízko aj súasný riadite SIS Ján Valko, ktorý bol pred nástupom do funkcie lenom predstavenstva Jadrovej a vyraovacej spolonosti. Okrem Iránu sa správa zameriava len na niekoko regiónov  Rusko, Ukrajinu, Balkán i Afganistan. i tam pôsobia aj agenti SIS, z nej jasné nie je.


Pozrite si, ako to vyzerá v jadrovej elektrárni v Mochovciach

Tretí blok jadrovej elektrárne Mochovce subujú spusti do roku 2016. tvrtý o rok neskôr. Boli sme sa pozrie na stavenisku.


Dokumentumfilmet forgattak a Hinkley Point C atomerőmű építéséről

Először 1988-ban merült fel a szénerőművek atomerőművekre való lecserélésének gondolata az Egyesült Királyságban, de kismillió ok és körülmény miatt csak pár éve kezdődött meg a 6 millió háztartás energiaellátását érintő Hinkley Point C építése. Többtucat cikk született erről a magyar sajtóban is, hiszen az ügy tanulságos iránymutatást adott az energetikai helyzetet, valamint a biztonsági- és környezetvédelmi álláspontokat illetően. No de Hogyan építsünk nukleáris erőművet? – fordult meg a kérdés egy dokumentumfilmes stáb fejében, akik aztán meg is örökítették a gigantikus munkálatokat. Hazánkban a Viasat Explore kalandcsatornán érhető el a kétrészes film február 16-án és 23-án 19:45-kor. Első lépésben szereznünk kell 22 milliárd angol fontot (azaz nagyságrendileg 9 billió forintot), aztán keresnünk kell egy 250 futballpályának megfelelő méretű ingatlanterületet, és indulhat a munka, természetesen kismillió biztonsági előírásnak is eleget téve! Európa egyik legnagyobb nukleáris erőműve, a Hinkley Point C már épül az angliai Somerset egyik elhagyatott sarkában. A jelenlegi tervek szerint 2027-ben áll munkába, és úgy 60 évig biztosan üzemel majd, miközben közel 6 millió otthont lát el energiával. Mamutvállalkozás, amely kivitelezésének minden pontja óriási felelősséggel jár – főleg, hogy az erőműbe egy olyan újfajta nukleáris reaktort telepítenek, amelyhez fogható még nem üzemelt Európában. És hogy miért olyan gigantikus ez a vállalkozás? Íme néhány példa a Hogyan építsünk nukleáris erőművet dokumentumfilm alapján: • A munkálatok megkezdésekor (2014-ben) 400 munkás dolgozott a tervezett építkezés helyszínére vezető utakon, egy körforgalom és egy ideiglenes kikötő felállításán. Egy évvel később egy 1000 munkás elszállásolására alkalmas területet különítettek el, 2016-tól pedig egy külön busztársaság 160 buszból álló flottája szállítja az építkezésre a dolgozókat. A teljes építkezés 5 000 építő, beszállító és mérnök segítségével történik majd. • A Hinkley Point C-ben nem egy, hanem mindjárt két nukleáris reaktor is épül, amelynek olyan masszív az alapzata, hogy reaktoronként három napon át folyamatosan önteni kellett bele a betonkeveréket, hogy feltölthessék – ha egyszer elkezdődött az öntés, akkor már nem lehetett leállni, különben az egész kárba veszett volna. • Három hűtőcsatorna vezet majd az erőműhöz, ezek közül az első egy 3,5 km hosszú földalatti járat, ami a Bristol-csatornát köti össze az erőművel és másodpercenként 120 000 liter tengervizet forgat meg, amely a reaktor hűtéséhez elengedhetetlen. Ennek kifúrásához olyan gigantikus fúrót kellett üzembe helyezni, amelynek az elemeit a helyszínre szállítani kisebbfajta logisztikai csoda volt. A tengervizet pedig 4 darab, egyenként 44 méter hosszú és 8 méter magas szerkezet gyűjti be és szűri meg, melynek telepítése olyan, mintha egy óriás legózna – a víz alatt. Ráadásul a „játék" előtt még arról is meg kellett bizonyosodni, hogy a tengerfenéken nem maradtak-e bombák a II. világháborúból... • A reaktor biztonsági bélése öt masszív, gyűrűalakú elemből áll. Csak az alsó szekció nagyjából 60 méter magas, és ezt a gyűrűt milliméteres pontosággal kellett megmunkálni, tekintve, hogy az első biztonsági gátat jelenti egy esetleges szivárgás esetén. Az elem elhelyezéséhez a világ legnagyobb daruját használták fel: a Big Carl névre hallgató, 250 méter magas emelőszerkezet megépítése is külön mutatvány volt, hisz csak az elemek odaszállítása 400 részletben történt. Ahogy a Viasat Explore dokumentumfilmjéből kiderül, a Hinkley Point C csapatának az elkövetkező években még egy áradásgátló rendszert is fel kell építenie – egy mérnöki csodát, ami még az olyan, nagyjából 10 000 évente jelentkező vihardagályok ellen is védettséget nyújt, ami anno a fukusimai atomerőmű-balesetet okozta. És talán nem is gondolnánk, de a mérnökök a tervezés során még egy esetleges meteorit becsapódását is számításba vették... (Forrás: SchisCom)


Megkezdhetik a csernobili betonszarkofág elbontását

Kövesse az Indexet Facebookon is! A balesetet szenvedő négyes reaktor fölé 1986-ban 206 nap alatt húzták fel a betonkoporsót, amelyre 2016-ra került fel a világ egyik legnagyobb építménye,az acélkupola. Alatta azonban továbbra is megtalálható a betonszarkofág, amelyet már 2006-ban el kellett volna bontani, állapota ugyanis folyamatosan romlik. Most kiadták az első engedélyeket az acélkupola alatti takarítás megkezdéséhez. Az SSE Chernobyl NPP feladata lesz egyévnyi helyzetfelmérés után, hogy megkezdjék a csernobili négyes reaktor fölé emelt betonszarkofág elbontását és a bontott szarkofágból származó, illetve jelenleg is alatta található nukleáris hulladék kezelését. A helyszíni állapotokat a ChNPP az elmúlt évben már elkezdte felmérni,írja a Rakéta magazina cégközleményére hivatkozva. A vállalat az állami szakértőktől augusztus 20-án kapta meg az engedélyt a munkák megkezdésére. Szerintük a négyes reaktort fedő betonszarkofágot radioaktív hulladékot tartalmazó felszíni raktárként kell osztályozni és kezelni, amely a rekonstrukció fázisában van. Egyelőre dátumokat nem adtak meg, azt viszont már tudni, hogy a csernobili atomerőmű balesetet szenvedő négyes reaktora körüli további munkák során Vannak olyan előrejelzések, amelyek szerint a munka minimum 2065-ig tart majd. Az egész négyes reaktort, a betonszarkofágot és a környező terület egy részételfedő acélkupolaa tervek szerint 2117-ig biztosít védelmet. Az 1986-ban készült betonszarkofágot nem hosszú távra tervezték, és nem is olyan stabil, mint az acélkupola, például egy földrengést sem bírna ki. A betonszerkezet megtervezését és megépítését az idő sürgette 1986-ban. A legnagyobb baleset 2012 februárjábanvolt, amikor leszakadt a turbinacsarnok melletti tető, és szivárgás történt. A szakértők úgy vélik, az acélkupolával eltemetett betonburkolat jó esetben 2023-ig fogja bírni a jelenlegi körülmények között, addig kell megoldani az alatta található négytonnányi radioaktív por és körülbelül 630 ezer köbméter nukleáris hulladék kipucolását. A csernobili atomerőmű négyes reaktorblokkjában 1986. április 26-án, hajnali 1 óra 23-kor történt robbanás, amelyet a világ legsúlyosabb atomkatasztrófájaként tartanak számon a majaki és fukusimai előtt. A baleset közvetlen következtében ötven, közvetetten nagyjából négyezer ember halt meg. A Journal of Cancer rákkutató szakközlöny a katasztrófahuszadik évfordulójánúgy számolt, 2065-ig negyvenezer rákos megbetegedés lesz a csernobili atomkatasztrófához köthető. (Borítókép:A csernobili atomerőmű negyedik blokkjának belseje 2021. április 15-én.Fotó:MTI / EPA / Oleg Petraszjuk) 5 könyvTöbb mint 600 meghökkentő, érdekes és tanulságos történet! Kövesse az Indexet Facebookon is!


Irán uviedol do prevádzky nové zariadenie na produkciu jadrového paliva

Iránsky prezident Mahmúd Ahmadíneád slávnostne uviedol do prevádzky nové zariadenie na produkciu uránového paliva pre plánovaný akovodný jadrový reaktor. ISFAHÁN. Stalo sa tak v ase, ke vemoci iniciovali alie rokovania o rieení sporov okolo iránskeho nukleárneho programu. Prezident Ahmadíneád oznámil otvorenie prevádzky poas slávnostného zhromadenia v meste Isfahán v strednej asti Iránu. Zariadenie bude vyrába oxid uránu pre akovodný výskumný reaktor, ktorý by mal by dokonený v rokoch 2009-10.SkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamouSkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamou Západ podozrieva Irán z tajného vývoja jadrových zbraní, na o by mohol teoreticky poslúi práve palivo z plánovaného akovodného reaktora. Islamská republika, ktorá dnes oslavuje "Národný nukleárny de", takéto obvinenia rozhodne popiera s tým, e jej cieom je výlune civilná výroba jadrovej energie. Spojené táty, Rusko, ína, Francúzsko, Nemecko a Británia v stredu oznámili, e privítajú Irán na rozhovoroch s cieom nájs "diplomatické rieenie" vo veci iránskeho jadrového programu. Pozvanie odráa deklarovanú snahu nového amerického prezidenta Baracka Obamu o "nový zaiatok" vo vzahoch s Teheránom po troch desaroiach vzájomnej nedôvery.


Policie v kauze úložišť jaderného odpadu obvinila další dvě firmy a člověka. Měli manipulovat zakázku

Vyšetřovatelé obvinili v případu státního podniku Správa úložišť radioaktivních odpadů (SÚRAO) další dvě firmy a jednoho člověka. Ten měl podle policie zařídit zrušení tendru, který jedna z nově obviněných firem nevyhrála. Ve čtvrtek to napsal Deník N. Policisté loni v květnu v souvislosti s veřejnými zakázkami SÚRAO obvinili pět lidí a jednu firmu z trestného činu zjednání výhody při zadání veřejné zakázky, při veřejné soutěži a veřejné dražbě.„V trestním řízení souvisejícím s manipulací veřejných zakázek zadavatele SÚRAO došlo k rozšíření obviněných subjektů o jednu osobu fyzickou a dvě právnické,“ řekl dozorující státní zástupce Jakub Bílý z Vrchního státního zastupitelství v Praze.PodleDeníku Npolicie začala stíhat brněnskou firmu Trade Fides a jednoho jejího bývalého zaměstnance. Společnost ho propustila krátce po vypuknutí kauzy. Jméno druhé firmy se zjistit nepodařilo, píše server.Policie v pražské centrále SÚRAO zasahovala loni v květnu. Mezi těmi, které po zásahu začala stíhat, byli podle médií tehdejší ředitel státního podniku Jan Prachař a firma SG Geotechnika.Obě nově obviněné firmy a člověk jsou podle Bílého stíhaní také pro zločin zjednání výhody při zadání veřejné zakázky, při veřejné soutěži a veřejné dražbě. Všem hrozí až osm let vězení.„V kauze SÚRAO probíhá šetření a my poskytujeme policii veškerou potřebnou součinnost. S ohledem na skutečnost, že toto řízení obsahuje informace důvěrného charakteru, nejsme oprávněni vám v tuto chvíli poskytnout další informace,“ odpověděl předseda představenstva Trade Fides Dušan Müller na otázku, jak vyšetřovatelé obvinění firmy zdůvodnili.Podle Deníku N měla firma vyhrát zakázku na ochranu Jaderné elektrárny Dukovany za 18 milionů korun, když se tak ale nestalo, nově obviněný člověk loni na jaře ve státní firmě zařídil, aby byla zakázka zrušena a vyhlášena znovu. Šlo v ní o stavbu plotu, instalaci kamer a dalšího elektronického zabezpečení.Podle serveruHlídač státuuzavřela SÚRAO v posledních letech 671 smluv v celkové hodnotě sedm miliard korun. SÚRAO se stará o bezpečné ukládání radioaktivních odpadů, provozuje jejich úložiště a podílí se na přípravě hlubinného úložiště jaderného odpadu.Ministerstvo průmyslu a obchodu zřídilo správu úložišť v roce 1997, od roku 2001 je SÚRAO organizační složkou státu. Novým ředitelem správy je od loňského října Lukáš Vondrovic.


Stopka nekoneným prieahom v dostavbe Mochoviec? Hospodársky výbor iada mesanú kontrolu

Výbor Národnej rady (NR) SR pre hospodárske záleitosti v pondelok zobral na vedomie správu o výsledku kontroly Najvyieho kontrolného úradu (NKÚ) SR o dostavbe jadrovej elektrárne Mochovce (EMO). Poiadal ministra hospodárstva Richarda Sulíka (SaS) o pravidelné mesané správy o plnení termínov a realizácii prác na dostavbe tejto jadrovej elektrárne. Výbor tie poiadal ministra zdravotníctva Mareka Krajího (OANO), aby uprednostnil kúových zamestnancov kritickej infratruktúry a vybraných subjektov hospodárskej mobilizácie pri urovaní poradia okovania osôb proti ochoreniu COVID-19 a schválil pracovnú cestu poslancov do Mochoviec.Tí by sa mali na mieste oboznámi s aktuálnym stavom dostavby tretieho a tvrtého bloku EMO, vyplýva z uznesenia zo zasadnutí výboru. Výsledky z kontroly zverejnil NKÚ v decembri minulého roku.Za príinu mekania dostavby dvoch blokov EMO aj jej zdraovania NKÚ oznail rezervy vo fungovaní spolonosti, ale aj nedostatonú koordináciu medzi súkromným investorom a tátom. Akciová spolonos Slovenské elektrárne (SE)svoj strategický projekt poda NKÚ nezvládla na dostatonej úrovni a niekokonásobným predlovaním termínov ukonenia dostavby elektrárne dochádza k zníeniu konenej rentability.Kontrolóri zistili, e v procese dostavby dochádzalo k vysokej miere chybovosti a zárove boli podpisované viaceré dodatky i nové dodávateské zmluvy.Poda podpredsedu úradu ubomíra Andrassyho rezort hospodárstva, ktorý koná v mene Slovenskej republiky v orgánoch elektrární, nedostatone uplatoval záujmy tátu v riadení i kontrole fungovania strategickej spolonosti. Poda pôvodného plánu mali nové bloky EMO stá 2,8 miliardy eur, v súasnosti je ich cena dvojnásobná. Zatia o so spustením tretieho bloku odborníci rátajú poas tohto roka, pri tvrtom bloku sa termín pravdepodobne posunie a na rok 2023. Mu, ktorému sa postavil Sulík: Envirorezort na ele s Budajom má s ním svoje skúsenosti Mu, ktorému sa postavil Sulík: Envirorezort na ele s Budajom má s ním svoje skúsenosti


Urániumra bukkantak egy miami reptéren

Kövesse az Indexet Facebookon is! Szegényített uránt találtak az Opa-Locka Repülőtéren Miamiban - adta hírül az NBC. Sérültekről nincs hír. A szegényített urán az urándúsítás melléktermékeként jön létre. Nagy sűrűsége miatt ideális lövedékek anyagának. Radioaktív sugárzása nem jelentős, azonban erősen mérgező. Kövesse az Indexet Facebookon is!


Írán má dostatek materiálu na výrobu bomby, píše NYT

Vyplývá to ze zprávy mezinárodní atomové agentury Washington -Írán má nyní podle expertů dostatek jaderného materiálu na to, aby vyrobil útočnou nukleární hlavici. Množství nízce obohaceného uranu, které vlastní, podle středeční zprávy Mezinárodní agentury pro atomovou energii (MAAE) dosáhlo 630 kilogramů. Pokud by měl Teherán skutečně v úmyslu jadernou bombu vyrobit, musel by přenastavit své centrifugy a obohatit uran mnohem více. Podle odborníků oslovených deníkem New York Times (NYT) se však přesto jedná o důležitý mezník. "Mají jistě dostatek materiálu na bombu," řekl listu Richard L. Garwin, který pomáhal Spojeným státům s konstrukcí vodíkové pumy. "Vědí, jak obohacovat. Jestli vědí, jak navrhnout bombu, je jiná otázka."  Thomas B. Cochran z organizace Natural Resources Defence Council (NRDC) tvrdí, že množství by bylo vhodné pro bombu podobného typu, jaká byla použita v Nagasaki. Podle loňské zprávy amerických tajných služeb přestal Írán pracovat na výrobě jaderné pumy v roce 2003, vlády USA i dalších západních zemí se však obávají, že její získání má íránský režim stále v úmyslu. Podle Teheránu je ale jeho jaderný program určen pouze pro mírové účely. Jedním ze sporných bodů jsou údajné úpravy íránských raket, aby mohly nést jaderné hlavice | Foto: Reuters MAAE však ve středeční zprávě zopakovala svou kritiku, podle které Írán dostatečně nevysvětlil práci na paralelním vojenském programu, který se mohl týkat designu jaderných hlavic. Agentura tvrdí, že kromě současných 3800 centrifug uvádí Írán do provozu dalších 2200 a u 3000 jiných to chce učinit v příštím roce. Pokud by měl Írán skutečně v úmyslu vyrobit jadernou bombu, neušlo by to podle NYT pozornosti inspektorů MAAE pracujících v zemi. Režim by je tak předtím musel pravděpodobně vykázat. Dalším krokem by bylo přenastavení centrifug, aby mohly vyrábět vysoce obohacený uran. Americké tajné služby odhadují, že by za těchto předpokladů mohla být íránská puma hotová mezi lety 2009 a 2015.


Baradei: Fogy a türelem Iránnal szemben

A nemzetközi közösség türelme fogytán van Iránnal szemben - közölte pénteken Oslóban Mohammed el-Baradei; a Nemzetközi Atomenergia-ügynökség (NAÜ) Nobel-békedíjas főigazgatója szerint Észak-Korea arra készül, hogy meghívja őt három évvel azután, hogy kiutasították az országból a NAÜ ellenőreit. "Irán araszolgat, én pedig arra kérem őket, hogy ugorjanak előre" - mondta Baradei, aki az általa vezetett szakosított ENSZ-szervezettel megosztva kapta az idei Nobel-békedíjat. Reményét fejezte ki, hogy az iráni atomprogrammal kapcsolatos főbb kérdéseket márciusig, az Iránról szóló következő NAÜ-jelentés benyújtásáig sikerül tisztázni. "A labda Irán térfelén van. Iránnak kell tanúbizonyságot tennie a szükséges átláthatóságról" - hangsúlyozta Baradei újságírók előtt, s egyben bátorította az Európai Unió képviseletében Teheránnal tárgyaló Franciaországot, Németországot és Nagy-Britanniát a párbeszéd folytatására. "Észak-Korea közölte, hogy megfelelő időpontban vissza fog engem hívni. Ezt a múlt hónapban tudatták" - mondta Baradei egy nappal a Nobel-békedíj átadása előtt egy nappal a norvég fővárosban tartott sajtóértekezletén, de további részleteket nem közölt. Phenjan 2002. december 31-én utasította ki az országban dolgozó nemzetközi fegyverzetellenőröket, miután bejelentette, hogy megnyitott egy korábban bezárt atomerőművet, amely fegyverekben alkalmazható, dúsított plutónium előállítására is képes.


Új tárgyalás lesz az iráni atomprogramról

Bécs - A hat nagyhatalom és Irán kedden délelőtt 10 órakor megvitatja a hatok egy újonnan megírt megállapodás-tervezetét, és ez alapján megszülethet a végleges megállapodás az iráni atomprogramról - jelentette hajnalban a Farsz iráni hírügynökség és meg nem nevezett diplomaták a tárgyalások bécsi helyszínéről. Az ENSZ Biztonsági Tanácsának (BT) öt állandó tagja és Németország az általuk megszabott hétfő éjféli határidőig nem tudta befejezni a tárgyalásokat Iránnal. A felek - Irán nélkül - éjfél után ismét tárgyalóasztalhoz ültek, és alig több mint egy óra alatt kidolgoztak egy megállapodás-tervezetet, amely jobbára azonos az április elején megkötött keretmegállapodással. Egy nyilatkozó diplomáciai forrás azt emelte ki az új változatból, hogy Iránnak be kell engednie minden gyanús nukleáris létesítményébe - a katonaiakba is - az ENSZ-ellenőröket. Ha Irán ebbe belemegy, akkor a BT ideális esetben még ebben a hónapban határozatot fogad el a megállapodásról, és mindkét fél elkezdi végrehajtani a rá vonatkozó kötelezettségeket, vagyis Iránnak vissza kell fognia atomprogramját a keretmegállapodásban foglaltaknak megfelelően, a hatoknak pedig fokozatosan feloldaniuk az Irán elleni büntetőintézkedéseket, szintén a megállapodás szerint - tette hozzá a diplomata.
MTI


Při ruském raketovém útoku na obytné domy v Záporoží zemřela nejméně jedna žena

Ruská armáda zaútočila v noci na čtvrtek raketami na infrastrukturu i obytné domy v ukrajinském Záporoží. Informoval o tom gubernátor Záporožské oblasti Oleksandr Staruch, podle něhož útok nepřežila nejméně jedna žena. Záchranáři pomáhají lidem, kteří se ocitli pod troskami domů a pátrají po přeživších.Staruch napsal ráno na sociální síti Telegram, že na místě zahynula jedna žena a další člověk zemřel při převozu do nemocnice. Později aleupřesnil, že smrt druhého člověka se nepotvrdila.Zranění různé závažnosti podle něj utrpělo sedm lidí, a to včetně tříletého dítěte. Zároveň informoval o dalším raketovém útoku.„Počet obětí mohl být mnohem vyšší, ale díky včasnému a profesionálnímu zásahu záporožských pracovníků státní záchranné služby se již podařilo zachránit 21 lidí,“ zdůraznil Staruch. Upřesnil, že záchranné operace pokračují. Mezi lidmi, které se podařilo vyprostit zpod trosek, je i tříletá holčička.„Okupant zaútočil raketami na regionální centrum. Jeho cílem byly infrastrukturní objekty,“ citovala gubernátora předtím agentura Unian.„Dodržujte bezpečnostní pravidla, zůstaňte na bezpečných místech, nepřibližujte se k oknům, nefotografujte důsledky náletů. Není třeba informaci o úderech šířit,“ vzkázal Staruch místním obyvatelům.Ruským útokům v noci na dnešek čelil také Charkov, uvedl podleserveruUkrajinska pravda starosta města Ihor Terechov, podle nějž Rusové zaútočili na objekt infrastruktury v jedné ze čtvrtí města.Úder byl zřejmě proveden drony, které se po zasažení cíle zničí, sdělil gubernátor Charkovské oblasti Oleh Syněhubov. Ukrajina v poslední době opakovaně hlásí útoky těmito bezpilotními letouny, které jsou určeny k tomu, aby samy posloužily k přímému útoku na cíl.Ukrajinská armáda v těchto dnech úspěšně postupuje proti ruským okupačním jednotkám na východě a jihu země. Prezident Volodymyr Zelenskyj průběžně informuje o dalších osvobozených vesnicích.V Ruskem okupované Záporožské oblasti se nachází jaderná elektrárna, kterou ruské jednotky obsadily v březnu, ale obsluhují ji stále Ukrajinci. Ruský prezident Vladimir Putin ve středu nařídil vládě elektrárnu převzít do ruského vlastnictví.Záporožská oblast je jedním ze čtyř ukrajinských regionů anektovaných Ruskem. Kyjev nehodlá nelegální zábor území přijmout a s ruským krokem nesouhlasí mnoho spojenců Ukrajiny.


MTA: Nincs tanulmányunk Paks 2-ről

Kövesse az Indexet Facebookon is! "Nincs semmilyen nem nyilvános, a paksi bővítéssel foglalkozó tanulmánya sem az MTA kutatóhelyeinek, sem az Akadémia tudományos bizottságainak. Nem tud ilyenről az MTA Energiatudományi Kutatóközpont sem, pedig ez az az akadémiai intézmény, amelynek egyik kutatási témája a meghosszabbított üzemidejű paksi blokkok és az új magyarországi atomerőmű-blokkok biztonsága" - írja közleményében a Magyar Tudományos Akadémia (MTA). Jávor Benedek, a Párbeszéd Magyarországért EP-képviselője június 22-iblogbejegyzésébenhárom dokumentumot, illetve dokumentumrészletet közölt, amelyek közül – állítása szerint – kettő „akadémiai körökből” származik. Ennél pontosabban nem lehet tudni a tanulmányok forrását, azonban az "akadémiai körökbe" az MTA-n kívül számos intézmény belefér még. Az MTA a közleményében arról is ír, hogy a Magyar Tudományos Akadémia a hazai villamosenergia-ellátás jövőjéről, a paksi atomerőmű-bővítésről több nyilvános vitaülést szervezett, ahol meglehetősen eltérő álláspontok jelentek meg. Külön meg is említik, hogy Sólyom László akadémikus, volt köztársasági elnök például emlékeztetett rá, hogy államfőként nyilvánosan bírálta a paksi bővítés előkészítésére vonatkozó 2009-es országgyűlési határozatot; Mezei Ferenc akadémikus, a svédországi Európai Neutronkutató Központ (ESS) technikai igazgatója szerint pedig „a széles közvélemény nagymértékben túlbecsüli az atomenergia tényleges veszélyeit, ugyanakkor felhívta a figyelmetaz atomerőművekben termelt áram alacsony költségére. "A Jávor Benedek által nyilvánosságra hozott két szöveg szintén a bővítésről folyó véleménycsere része, de mint ilyen, nem áll mögötte semmilyen akadémiai testület vagy intézmény, amely szakmai vita után elfogadta volna" - írták. A külügyminiszter a Roszatom vezetőivel is tárgyalt. Ezáltal tovább erősödik az energiaellátás biztonsága, és az ország függetlensége. A helyszínen jelenleg amerikai, német és francia cégek is dolgoznak. Kövesse az Indexet Facebookon is!


New York je pod vodou, Queens hoří, v New Jersey se prolomila hráz

Na severovýchodě Spojených států udeřil hurikán Sandy, který na poslední chvíli oslabil na tropickou bouři. Zprvu zasáhl New Jersey a New York, jejichž části se ocitly pod vodou. Bouře si vyžádala nejméně 16 lidských životů a na 7,4 miliónu domácností odřízla od proudu, uvedla agentura AP. Prezident Barack Obama prohlásil stát New York za krizovou oblast. Kvůli živlu byla přerušena finišující kampaň před prezidentskými volbami. Sandy ohrožuje deset federálních států a 50 miliónů lidí v nich. „Žiji tady asi 16 let a to, co teď vidím, je šokující. Je to neuvěřitelné. Pod vodou se ocitla auta a místa, u nichž bych nikdy nevěřil, že mohou být zaplavena,“ citovala stanice CNN Montgomery Dahma, provozovatele hospody ve městě Atlantic City, který se rozhodl zůstat a sloužit jako záložák v případě potřeby. BEZ KOMENTÁŘE: Bouře lámala v New Yorku stromy jako párátka New York pod vodou Záplavy na Manhattanu Zaplavené pobřeží v Atlantic City Vichry o rychlosti téměř 130 km/h a lijáky přinesly škody v New Jersey, Severní Karolíně, Západní Virginii, Connecticutu. Zasáhly i Kanadu, která hlásí jednu oběť - ženu na parkovišti zasáhla větrem utržená dopravní značka. V New Jersey odstavili jadernou elektrárnu Salem. Zastavila se čtyři vodní čerpadla ze šesti. Mluvčí americké Komise pro regulaci energie (NRC) už v pondělí varoval, že pokud bude vodní hladina dál stoupat, mohla by zasáhnout systémy vodních čerpadel, které mimo jiné slouží k ochlazování bazénů s vyhořelým jaderným palivem. BEZ KOMENTÁŘE: Proudy vody se valily ulicemi New JerseyVideo: Reuters Masy vody zaplavily také uliceNew Yorku. Pod vodou se ocitla velká část Manhattanu. U tamního parku Battery se zvedla hladina Hudsonu o více než čtyři metry. Úřady ve městě nařídily evakuaci 400 000 lidí. Zaplavené metro v New Jersey Bouře v Atlantic City Pod vodou zůstalo mnoho stanic metra. „Newyorské metro dosud nečelilo tak ničivé katastrofě, jakou je tato,“ uvedl dopravní podnik. Voda zaplavila i tunel mezi Manhattanem a Brooklynem. Uzavřena jsou letiště v oblasti i sídlo OSN a druhý den se neobchoduje na burze. Lidi vystrašilo množství explozí transformátorů. Ve čtvrti Breezy Point v Queensu zachvátil požár na 50 domů a zničil je. S ohněm bojuje na 200 hasičů, plameny ve vichru rychle přeskakují na další objekty. Bouře Sandy pustoší východ USAVideo: Reuters Vichr poničil i jeřáb u stavby nového manhattanského mrakodrapu. Ve čtvrti Chelsea se zřítila část fasády domu. Z nemocnice Longone Medical Center museli kvůli živlu evakuovat dvě stovky pacientů. BEZ KOMENTÁŘE: Okamžik, kdy hurikán Sandy zlomil  v New Yorku jeřábVideo: LiveLeak.com Bouří poničený dům na Manhattanu V New Yorku se vylila voda do ulic. Bouřestrhávala elektrické sloupy i stromy. Ve státě New Jersey se prolomila protipovodňová hráz a až 1,5 metru vysoká vlna následně ohrozila města Moonachie, Little Ferry a Carlstadt. V New Jersey jsou bez proudu 2,4 milióny domácností. Úřady v USA aKanadězatím evidují 16 mrtvých. Milióny domácností se ocitly bez proudu, často ovšem mají připravené záložní zdroje. BEZ KOMENTÁŘE: Zásah do transfomrátoru způsobil výpadek proudu na ManhattanuVideo: LiveLeak.com Kvůli živlu přerušili kampaň oba hlavní kandidáti v prezidentských volbách, jež se uskuteční za týden. Prezident Barack Obama se vrátil z Floridy do Washingtonu a vyzval Američany, aby dodržovali pokyny místních úřadů a v případě nařízení evakuace uposlechli. BEZ KOMENTÁŘE: Příchod a průběh bouře Sandy v New Yorku na časosběrném videuVideo: Mads Lund, vimeo.com Jeho republikánský sok Mitt Romney v Ohiu vyzval své příznivce, aby darovali peníze, jež budou přeposlány lidem postiženým bouří. Varování v souvislosti s bouří Sandy se týká 23 států. Vláda odhaduje, že jen škody v důsledku ochromení ekonomiky mohou dosáhnout sedmi miliard dolarů (135 miliard korun). Jeřáb na Manhattanu před bouří (vpravo) a po ní. Vichr dosahoval rychlosti 130 kilometrů v hodině Záchranné akce v ulicích New Yorku


Japonia: japończycy protestują przeciwko uruchomieniu reaktorów jądrowych

Blisko tysiąc japońskich przeciwników energii jądrowej zebrało się w piątek na pokojowej demonstracji przed biurem premiera w Tokio, bijąc w bębny i skandując hasła przeciwko planowanemu ponownemu uruchomieniu reaktorów jądrowych w elektrowniach. Japońska opinia społeczna wykazuje zwiększony brak zaufania do energii atomowej od czasu katastrofalnego trzęsienia i tsunami z 11 marca zeszłego roku, które spowodowało uszkodzenie czterech spośród ośmiu bloków reaktorowych elektrowni Fukushima I. Była to największa katastrofa nuklearna od czasu wybuchu reaktora w Czarnobylu w 1986 r. W japońskich elektrowniach jądrowych, które łącznie zaspokajały 30 proc. zapotrzebowania na energię elektryczną, w ciągu ostatnich 14 miesięcy wyłączono reaktory celem przeprowadzenia szczegółowych przeglądów technicznych. Premier Yoshihiko Noda powiedział w środę, że włączenie nieczynnych reaktorów, których bezpieczeństwo zostało potwierdzone, jest konieczne i że rząd zabiega o zrozumienie ze strony władz lokalnych. Zgodę na włączenie dwóch reaktorów w Ohi w prowincji Fukui na zachodzie kraju, których operatorem jest spółka Kansai Electric Power, zasygnalizowali już gubernatorzy prefektur w regionie. (ŁZa)


Pár hodín atómovej vojny by bolo straných ako celá druhá svetová

A 34 miliónov mtvych by si vyiadal iba pä hodín dlhý jadrový konflikt, keby Rusko zaútoilo na NATO a jeho lenské táty by sa mu revanovali. Vyplýva to zo simulácie, ktorú urobili experti Princetonskej univerzity v USA. Na túdiu upozornili noviny Daily Mail vsúvislosti srastúcimi obavami, e éf Krema Vladimir Putin by mohol proti Ukrajine poui atómové zbrane snásledným rizikom skazy rozírenej iroko-aleko do sveta. Simulácia je síce pä rokov stará (zverejnili odva roky neskôr po jej realizácii), ale mono oto viac aktuálna zo súasného pohadu. Keby Putin nariadil odpáli rakety sjadrovými hlavicami proti NATO, k34miliónom zabitých by pribudlo za pár hodín ete 56miliónov zranených. Ide onajvánejiu krízu spotenciálnym jadrovým rozmerom zahajúcu Rusko a USA/NATO od konca studenej vojny, aj ke sa riziko atómovej vojny stále povauje za malé, povedal pre asopis Newsweek Alex Glaser, jeden zautorov simulácie nazvanej PlánA. Poas druhej svetovej vojny zomrelo mono a 55miliónov udí (presný údaj sa u nikdy nepodarí zisti). Medzi týmito obeami mohlo by a 30miliónov civilistov. ialená atómová prestrelka medzi Ruskom a NATO by stála ivoty najmä civilistov. Suritosou sa dá preto kontatova, e ich poet zabitých by bol vpriebehu piatich hodín dokonca vyí ako poet tých, zahynuli poas druhej svetovej vojny vobdobí 19391945. Simulácia vychádza ztoho, e Moskva by sa odhodlala zastavi rozpínavos NATO vEurópe, respektíve vystavi stopku jeho vojenským jednotkám Zadunel ruský varovný výstrel zo základne nealeko Kaliningradu, aby zastavil postup USA/NATO, skôr ne tí odpovedia taktickým leteckým útokom, napísali autori túdie ovypuknutí konfliktu, ktorý by bol vúvodnej fáze konvenný, ie ete bez pouitia zbraní hromadného nienia. Vyhrotenie konfliktu by malo nasledujúcu podobu: Rusko odpáli rakety krátkeho doletu smerom kzákladniam NATO a kpostupujúcim jednotkám vEurópe. Aliancia by odpovedala pribline 180jadrovými zbraami. Vtejto fáze sa oakáva, e poet obetí bude pribline 2,6milióna. Valej fáze by pribudlo ete viac mtvych: NATO zpozemných základní a zponoriek spúa strategický jadrový útok zhruba s600jadrovými hlavicami. Rusko pouije atómové zbrane zlietadiel, ponoriek a mobilných odpaovacích rámp. Model predpokladá 3,4milióna obetí ztejto fázy vojny, ktorá by trvala len 45minút. Vzáverenej fáze hrôzostraného scenára sa obe strany zamerajú na 30najudnatejích miest a ekonomických centier nepriatea udrú na kadé znich piatimi a desiatimi atómovými zbraami scieom, aby po skonení konfliktu, aký svet ete nezail, zabránili opanej strane pozviecha sa. Na túto skazu vo finálnej asti svekým potom miliónov zabitých (najmä civilistov) by stailo len 45minút. o sa týka rizika pouitia ruskej taktickej atómovej zbrane proti Ukrajine, hrozba spoíva vdvoch bodoch: Putin by ju mohol nasadi proti postupujúcim ukrajinským vojakom alebo zaútoi ou na kúové miesta infratruktúry. Zrejme by vak iastone potrestal aj vlastný tát, ako to jasne naznail nemecký expert ruského pôvodu Ivan Stepanov. írenie rádioaktívneho spadu by záviselo od poveternostných podmienok, ale je vemi pravdepodobné, e by smeroval do Ruska, aj ke vmalom mnostve, napísal na Twitteri. Nevylúil, e rádioaktívne zamorenie by sa mohlo posúva aj na západ, ale spad presúvajúci sa zvýchodnej Ukrajiny by nemal spôsobi paniku vo východoeurópskom regióne, ie vrátane Slovenska. Vietor je zvyajne pomalý a je nepravdepodobné, e významný spad zasiahne krajiny NATO, poznamenal Stepanov. Dodal, e poveternostné podmienky súvisia nielen so smerom vetra, ale aj sdaom, ktorý môe zmy spad na miesta voblastiach, kde by zaalopra.


Sarkozy vyzýva na dôrazné opatrenia proti Iránu

Organizácia Spojených národov by mala prija "dôrazné opatrenia" proti Iránu, aby prinútila iránskych lídrov k zmysluplnému dialógu o jadrovom programe ich krajiny. Uviedol to dnes francúzsky prezident Nicolas Sarkozy. PARÍ. Sarkozy vo vystúpení pred diplomatmi pôsobiacimi vo Francúzsku povedal, e Európska únia by tie mala "prevzia svoju zodpovednos" a vyvíja na Teherán tlak, aby zaal rokovania. Francúzsky líder varoval pred "váhaním a kukovaním" v tejto otázke a dodal, e jediným zámerom sankcií je dovies Teherán k rokovaciemu stolu.SkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamouSkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamou Predstavitelia USA a EÚ vo tvrtok uviedli, e nepoavia v tlaku na Irán, aby poskytol detaily o svojom jadrovom programe. Pokraujúce odmietanie Teheránu dokáza, e jeho úmysly sú mierové, bude ma poda oboch strán za následok nové sankné opatrenia. Americká ministerka zahraniných vecí Hillary Clintonová po stretnutí so éfkou zahraninej politiky EÚ Catherine Ashtonovou a éfom britskej diplomacie Davidom Milibandom vo Washingtone uviedla, e príprava alích sankcií voi Iránu bude pokraova. USA a EÚ sú hlavnými aktérmi v snahe presvedi Teherán, aby výmenou za stimuly zastavil kontroverzné obohacovania uránu. Irán trvá na tom, e jeho nukleárny program má výlune za cie mierovú výrobu energie. Washington a jeho spojenci vak Teherán podozrievajú z tajného úsilia vyvinú jadrové zbrane. Zdroj: AP


Złe wieści z Fukushimy. Ludzie już nigdy tam nie wrócą?

Tereny wokół uszkodzonej japońskiej elektrowni atomowej Fukushima I mogą nie nadawać się do zamieszkania przez dziesięciolecia ze względu na skażenie radioaktywne - oświadczyli przedstawiciele rządu Japonii na spotkaniu z lokalnymi władzami. Tereny wokół uszkodzonej japońskiej elektrowni atomowej Fukushima I mogą nie nadawać się do zamieszkania przez dziesięciolecia ze względu na skażenie radioaktywne - oświadczyli przedstawiciele rządu Japonii na spotkaniu z lokalnymi władzami.11 marca połączone z tsunami silne trzęsienie ziemi poważnie uszkodziło elektrownię Fukushima I, powodując znaczną emisję substancji promieniotwórczych. Jest to najpoważniejsza katastrofa nuklearna od czasu wybuchu reaktora w elektrowni w Czarnobylu w 1986 roku.- Nie mogę wykluczyć możliwości, że może potrwać długo, zanim ludzie będą mogli powrócić i mieszkać w regionach z wysokim poziomem promieniowania - powiedział gubernatorowi prefektury Fukushima Yuhei Sato premier Naoto Kan, cytowany przez japońskie media.Według szacunków rządu, upłynie nie mniej niż 20 lat, zanim bezpieczne staną się tereny, gdzie poziom promieniowania wynosi obecnie 200 milisiwertów rocznie. Okres ten będzie skrócony o połowę dla obszarów, wykazujących w tej chwili poziom 100 milisiwertów rocznie. Bierze się tu pod uwagę wyłącznie naturalny rozpad izotopów radioaktywnych, bez uwzględniania skutków ewentualnej dezaktywacji, np. poprzez usunięcie skażonej gleby.Obecnie zamknięta pozostaje strefa w promieniu 20 kilometrów wokół elektrowni Fukushima I, położonej 240 kilometrów na północny wschód od Tokio. Po marcowej katastrofie ewakuowano stamtąd około 80 tys. ludzi, część z nich nadal przebywa w tymczasowych schronieniach.


Německá elektřina zdraží do roku 2020 o třetinu

Do energie z obnovitelných zdrojů bude údajně zapotřebí investovat 150 miliard eur Berlín- Loňským rozhodnutím vlády kancléřky Angely Merkelové ukončit do roku 2021 provozjaderných elektrárennebyly německé energetické koncerny nijak nadšeny a od začátku poukazovaly na to, že přechod naobnovitelné zdroje energiese notně prodraží. To vláda v Berlíně popírala s tím, že jinak by bylo do modernizace zastaralých jaderných bloků nutné investovat desítky miliard eur. Jejich životnost je totiž v průměru odhadována na 30 až 40 let a drtivá většina z nich byla postavena v 70. a 80. letech. Přechod na "zelenou energii", která by do roku 2050 měla ve Spolkové republice krýt až 80 procent spotřebyelektřiny, je lákavý, německá vláda ale ve svých původních kalkulacích podcenila fakt, že společně s budováním větrných parků bude muset nechat postavit na tři tisíce kilometrů nových rozvodných sítí, s jejichž pomocí větrníky na pobřeží Severního moře propojí s jihem země, který se nemůže spolehnout jen nafotovoltaikua přečerpávací vodní elektrárny. A teď se jí to vrací. Energetické koncerny jí tento týden předhodily, že do roku 2020 stoupne cena elektřiny pro domácnosti o třicet procent. Toto varování má význam i pro Česko, vzhledem k tomu, že cenu silové elektřiny, která činí polovinu konečné ceny pro domácnosti, bude čím dál více ovlivňovat energetická burza v Lipsku. "Jen v příštích deseti letech bude zapotřebí investovat do výstupu z jaderné energie 150 miliard eur," řekldeníku BildTuomo Hatakka, šéf evropské divize švédského koncernu Vattenfall, který mohutně investuje právě v Německu. Vláda podle něj náklady na obnovitelné zdroje přenese na bedra daňových poplatníků. "Téměř polovina ceny za elektřinu půjde na konto státu," přisadil si předseda představenstva koncernu RWE Peter Terium. Ilustrační foto. | Foto: Jan Langer Ministr životního prostředí Peter Altmeier (CDU) podobné spekulace odmítá s tím, že nárůst ceny proběhne v mnohem delším časovém úseku a vůbec není jisté, že bude tak vysoký. Jeho kolega z resortu hospodářství Philipp Rösler (FDP) chce nicméně dotace do obnovitelných větrných a solárních elektráren zrušit. A šéf spolkové frakce liberálů v Bundestagu Rainer Brüderle by výstavbu dalších větrníků a fotovoltaických parků nejraději rovnou ukončil. V současnosti platí jedna německá domácnost za "zelený proud" příplatek 144 eur ročně (12 eur měsíčně). V příštím roce by to mělo být již 200 eur za rok. Z obnovitelných zdrojů kryje Spolková republika nyní pětinu své spotřeby elektřiny. Terčem kritiky se ale staly i samy energetické koncerny. Před několika dny zveřejnila spolková frakce Zelených v Bundestagu studii, podle které si k ceně elektřiny připočítaly náklady ve výši tří miliard eur, které jim vůbec nevznikly. Autor studie Gunnar Harms tvrdí, že ohlášený výstup z jaderné energetiky nevedl k obávanému nárůstu cen elektřiny. Výkupní ceny na burze podle něj dokonce o 10 až 20 procent poklesly. Terium se hájil tím, že se RWE pouze tímto způsobem snažilo "podchytit očekávaný nárůst poplatků na straně státu". Plánované odpojování jaderných bloků nebudou ovšem větrné a solární elektrárny schopny kompenzovat v plné míře. Německo tak bude muset do roku 2020 vedle větrníků a slunečních parků postavit také řadu nových elektráren spalujících uhlí a plyn, a to podle studie Německé energetické agentury (Dena) o celkovém výkonu 49 gigawattů, což odpovídá současným pětadvaceti Temelínům.  Obnovitelné zdroje mají mít v roce 2050 instalovanou kapacitu 170 gigawattů, výkon fosilních elektráren se zato sníží na 61 gigawattů. Německo přitom počítá, že více než čtvrtinu elektřiny, kterou hodlá k tomuto datu spotřebovávat, vyrobí ve větrnících vybudovaných na pobřežích, necelou sedminu ve větrných parcích na souši, necelou osminu pomocí fotovoltaiky a desetinu v elektrárnách spalujících biomasu. Necelou čtvrtinu své spotřeby má v úmyslu krýt z dovozu. Zdražení čeká v příštím roce také české domácnosti, které za elektřinu zaplatí v průměru o 3,5 procenta více než letos. Přibližně stejný nárůst zaznamenaly ceny elektřiny i v tomto roce. --------------------------------------------------------------------------------------------------- Dodávky energiív ČR.


Visszafordították a sugárzó szerelvényt

Feltartóztatták az ukrán határőrök azt az Olaszországból indult vonatot, ami 60 tonna sugárzó anyagot szállított volna Oroszországba. A Magyarországon is áthaladó szállítmány sugárzása a katasztrófavédelem szerint az egészségügyi határérték alatt volt. Az ukránok azt kifogásolták, hogy a vonat nem rendelkezett a szükséges engedélyekkel. Sugárzó anyagot szállított az a szalókai ukrán-magyar határon áthaladó vonat, amelyet feltartóztattak az ukrán határőrök. A vonaton több tonna cirkónium volt, amelyet az atomerőművek reaktoraiban használnak. Dobson Tibor, az Országos Katasztrófavédelmi Főigazgatóság szóvivője azt mondta: Magyarországra és a lakosságra nézve semmilyen veszélyt nem jelent az ukrán határon megállított szállítmány. Egy vasúti kocsiról van szó, amelyben 60 tonna cirkónium ásványt szállítanak, amely tartalmaz uránércet is. A sugárzás értéke azonban az egészségügyi határérték alatt van. Az ukrán határőregység sajtószóvivője azt mondta: a rakományt Olaszországból szállítottak Oroszországba. Azt is közölte, hogy a veszélyesnek minősülő szállítmány nem rendelkezett az Ukrajna területén való áthaladáshoz szükséges engedéllyel, ezért azt visszaküldik Olaszországba. A MÁV Cargo kommunikációs igazgatója szerint a tavalyi év elejétől eddig tizenhét cirkóniumszulfátot tartalmazó vagon haladt át Magyarországon, ezek közül néggyel volt probléma, beleértve a mostani esetet is. A sugárzási szint mindegyiknél azonos volt, elérte az ukrán észlelési küszöböt, de nem érte el a veszélyességi szintet. Viszont, ha az árut kísérő papírok nincsenek teljesen rendben, akkor a vonatot az ukránok visszaküldik, hogy egészítsék ki az okmányokat - mondta a kommunikációs igazgatója.


Němečtí burzovní analytici prorokují vítězství pravice a renesanci jaderné energetiky

V Německu se měsíc před volbami do Spolkového sněmu dostává  do popředí kampaně otázka jaderné energetiky. Obchodníci na burze se domnívají, že volby vyhraje pravice a že dojde k prodloužení životnosti německých reaktorů. Poslední průzkumy přisuzují případné pravicové koalici zisk poloviny hlasů.Analytici sázejí na triumf křesťanských demokratů s liberály, tedy stran, které hodlajípřehodnotit vládní závazekodstoupit do roku 2021 od získávání energie z jádra.Někteří experti očekávají obří nárůst cen akcií energetických koncernů a radí k nákupu cenných papírů RWE a E.onu.Matthias Heck z bankovního domu Sal.Oppenheim pro server Spiegel-ONLINE nevyloučil cenový skok až o 15 procent."Německo by se mělo přinejmenším podívat na důvody, proč jeho sousední země mají odlišný postoj k jaderné energetice," řekl zahraničním novinářům a Českému rozhlasu šéf koncernu E.on Wulf Bernotat.Podle něj by některé německé jaderné reaktory mohly zůstat v provozu dalších zhruba třicet let.Přečtěte si také:Merkelová vyloučila v případě volebního úspěchu zvyšování daníNěmecká SPD ztrácí před volbami voličeV Německu se znovu naplno rozhořel spor o atomV německé koalici neutichá spor kvůli využívání atomové energieCDU a CSU chtějí v Německu s pomocí atomové energie snížit cenu elektřinyV Německu sílí debata o závazku odstavit atomové elektrárny


Chiny: Kim Dzong Un zapowiada rozmowy o rozbrojeniu nuklearnym

Sprawa denuklearyzacji Półwyspu Koreańskiego może zostać rozwiązana, jeśli Korea Płd. i USA wykażą dobrą wolę – oświadczył przywódca Korei Płn. Kim Dzong Un w czasie zakończonej nieoficjalnej wizyty w Pekinie, cytowany w komunikacie chińskiego MSZ. Kim ma pod koniec kwietnia rozmawiać z prezydentem Korei Płd. Mun Dze Inem, a w maju – z prezydentem USA Donaldem Trumpem. Xi był pierwszym liderem zagranicznego państwa, z którym się spotkał, odkąd w 2011 roku przejął władzę po swoim zmarłym ojcu Kim Dzong Ilu. - Zgodnie z wolą Kim Ir Sena i Kim Dzong Ila dążenie do denuklearyzacji Półwyspu Koreańskiego jest naszym niezmiennym stanowiskiem - powiedział Kim, którego uwagi przytoczono w komunikacie chińskiego MSZ. - Kwestia denuklearyzacji Półwyspu Koreańskiego może zostać rozwiązana, jeśli Korea Południowa i Stany Zjednoczone odpowiedzą na nasze wysiłki dobrą wolą, stworzą atmosferę pokoju i stabilności, podejmując jednocześnie postępujące i zsynchronizowane środki na rzecz pokoju - mówił północnokoreański dyktator. Zarówno dziadek Kim Dzong Una - Kim Ir Sen, jak i jego ojciec publicznie obiecywali wstrzymanie prac nad bronią nuklearną, ale kontynuowali je w tajemnicy. W 2006 roku, za panowania Kim Dzong Ila, reżim przeprowadził swoją pierwszą próbę atomową. W przeszłości Pjongjang twierdził, że może rozważyć likwidację arsenału nuklearnego, jeśli USA wycofają swoje wojska z Korei Południowej i przestaną obejmować ten kraj oraz Japonię swoim tzw. parasolem atomowym, czyli obietnicą odpowiedzi nuklearnej w razie ataku atomowego na którekolwiek z tych państw. Wielu ekspertów i byłych negocjatorów sądzi, że Pjongjang wciąż utrzymuje takie żądania – podała agencja Reutera. Analitycy są sceptyczni, czy Kim będzie skłonny do rezygnacji z programu atomowego, rozwijanego przez jego rodzinę od dziesięcioleci. Relacjonująca wizytę oficjalna północnokoreańska agencja KCNA nie wspomina jednak o złożonych przez Kima deklaracjach, dotyczących rozbrojenia nuklearnego. Podaje za to, że Xi "z przyjemnością" przyjął zaproszenie Kima do Korei Północnej. Taka informacja nie znalazła się natomiast w relacji chińskiego MSZ, który wspomina tylko, że chiński prezydent zobowiązał się do podtrzymywania dialogu z Kimem poprzez dwustronne wizyty oraz wysyłanie emisariuszy i wymianę korespondencji. Nieoficjalna wizyta Kima w Chinach trwała od niedzieli do środy. Chińskie władze do samego końca starały się utrzymać ją w tajemnicy i dopiero w środę ogłosiły, że przywódca Korei Płn. przebywał w Pekinie. Jeszcze we wtorek rzeczniczka chińskiego MSZ mówiła, że nie posiada żadnych informacji na ten temat. Taka tajemniczość nie jest w relacjach ChRL z KRLD niczym nowym. Tradycyjnie oba kraje informowały oficjalnie o wizytach Kim Dzong Ila w Chinach dopiero po jego powrocie do Pjongjangu. Kim Dzong Un i Xi Jinping spotkali się w pekińskim kompleksie rządowym Diaoyutai, gdzie wciąż stoi posadzone przez Kim Ir Sena drzewo. W Chinach Kimowi towarzyszyła jego żona Ri Sol Dziu. Chcesz być na bieżąco z najważniejszymi informacjami dnia? Polub Onet Wiadomości na Facebooku!


Írán nesplnil ultimátum OSN. Krize sílí

New York - Íránu vypršela lhůta, kterou mu Rada bezpečnosti OSN dala na zastavení obohacování uranu. Teherán se nepodřídil. Uvnitř: ANKETA, VIDEO A MAPA Ředitel Mezinárodní agentury pro atomovou energii (MAAE) Muhammad Baradej v páteční zprávě pro Radu bezpečnosti uvedl, že Írán ignoroval výzvu, aby zastavil obohacování uranu. Svůj jaderný program naopak urychlil. Íránský prezident Mahmúd Ahmadínežád však v sobotu opět zopakoval své neústupné stanovisko a řekl, že íránský jaderný program je nezvratitelný. "Islámská republika nebude s nikým jednat o jejím absolutním právu na mírové využití jaderné energie. To je naše červená čára, a nikdy se jí nevzdáme," řekl dnes Ahmadínežád. "Baradej pokládá na stůl fakta, nevynáší žádné zásadní soudy o Íránu. To je věcí Rady bezpečnosti," řekl agentuře Reuters Baradejův blízký spolupracovník. Podle prohlášení Íránské agentury pro atomovou energii však neobsahuje Baradejova zpráva negativní závěry a ukazuje, že agentura může ještě přehodnotit íránskou jadernou otázku. Írán také naznačil možné ústupky, pokud se Rada bezpečnosti rozhodne vrátit případ k projednávání do Mezinárodní agentury pro atomovou energii. "Pokud se MAAE a Rada bezpečnosti OSN rozhodnou přesunout záležitost do rukou MAAE, jsme ochotní k maximální spolupráci," citovala agentura AFP mluvčího íránského ministerstva Hamída Rézu Asefího. Zpráva MAAE uvádí, že Írán nepředložil dostatečné důkazy, které by svědčily o tom, že svůj program rozvíjí výhradně pro civilní účely. Inspektoři Mezinárodní agentury pro atomovou energii potvrdili, že Íránu se podařilo dovést proces obohacování uranu do stavu, kdy je schopen získat palivo pro jaderné elektrárny. Muhammad Baradej. | Foto: Reuters V obohacování uranu, který pak může sloužit k výrobě materiálu potřebného pro atomovou bombu, hodlá Írán pokračovat bez ohledu na mezinárodní protesty. Zástupce šéfa íránské atomové agentury Mohammad Saídí také oznámil, že se vyvíjejí nové typy odstředivek, které se pro obohacování uranu používají a v sobotu také přiznal, že v íránských jaderných zařízeních se nyní uran obohacuje více než na čtyři procenta, tedy na vyšší stupeň, než předtím uvedl Mezinárodní agentuře pro atomovou energii. V polovině dubna Írán oznámil, že uran obohacuje na 3,6 procenta, a MAAE to potvrdila z odebraných vzorků. Saídí ale prohlásil, že i více obohacený uran bude využitelný pouze pro civilní účely. Tvrdá slova zvolil v pátek íránský prezident Mahmúd Ahmadínežád. Znovu uvedl, že jeho země obohacování uranu v žádném případě nezastaví a rezoluce Organizace spojených národů ji nezajímají. Rada bezpečnosti projedná další postup v íránské otázce v úterý. Šéfka americké diplomacie Condoleezza Riceová ji dnes vyzvala k tvrdému postupu, který by vedl až k hrozbě přijetí sankcí vůči Íránu.  Rada je však rozdělena. Zatímco Velká Británie a Francie americký postoj podporují, Rusko a Čína vyzývají ke zdrženlivosti a pokračování jednání. Autor fotografie: ReutersInfoboxPŘEČTĚTE SIO válce s Íránem už se mluví nahlasÍrán dostal rakety. Ty doletí i do ČeskaÍrán a bomba ? Sankce nebo ropa PŘEČTĚTE SI  Experti z různých zpravodajských služeb odhadují, že pokud Teherán chce vyrobit nukleární pumu, je schopen toho dosáhnout během tří až sedmi let. Že Írán obohacuje uran v nových odstředivkách, potvrdila i íránská opozice. "Mají tyto centrifugy na dvou místech. V Natanzu a poblíž Teheránu. Ještě neprošly testy, ale začátek obohacování v těchto centrifugách je otázkou měsíců, ne let," řekl v Paříži na tiskové konferenci mluvčí exilové opozice Muhammad Muhaddessín. Opoziční Národní rada íránského odporu v roce 2002 jako první zveřejnila informace o reaktoru v Natanzu, který íránská vláda mnoho let před mezinárodními inspektory utajovala. Rada tvrdí, že má své kontatky a špehy v nejvyšších místech íránské armády i mezi lidmi pracujícími  na jaderném programu. Íránští exulanti podporují hospodářské sankce proti Íránu, ale jsou proti vojenskému zásahu ze strany USA, Izraele nebo dalších zemí. Americké naděje na to, že k případnému útoku by bylo možné využít území Ázerbájdžánu nebo Gruzie, v noci na dnešek torpédoval ázerbájdžánský prezident Ilham Alijev. Foto: Aktuálně.cz "Žádné operace proti Íránu se nezúčastníme. Je na čase učinit přítrž veškerým spekulacím," prohlásil Alijev. O tom, že americká vláda sondovala v Gruzii a Ázerbájdžánu možnosti využít tamních základen při konfliktu s Íránem, informovala americká média v únoru. Informaci nepřímo potvrdilo gruzínské ministerstvo obrany.


Čistý zisk společnosti ČEZ stoupl v prvním pololetí o 45 procent. Firma vydělala i na vyšších cenách elektřiny

Energetická společnost ČEZ zvýšila v prvním pololetí čistý zisk meziročně o 45 procent na 11,2 miliardy korun. Důvodem jsou především vyšší prodejní ceny elektřiny a zisk z obchodování s komoditami. Tržby se zvýšily o 13,8 miliardy na 100 miliard korun. Firma o tom v úterý informovala v tiskové zprávě. Analytici podobné pololetní výsledky očekávali.Provozní zisk před odpisy (EBITDA) vzrostl v pololetí o 19 procent na 32,1 miliardy Kč. Čistý zisk očištěný o mimořádné vlivy pak dosáhl 12 miliard Kč.„Navzdory snížení očekávané výroby elektřiny potvrzujeme naše ambice na úrovni hospodářských výsledků za celý letošní rok,“ uvedl místopředseda představenstva a finanční ředitel Martin Novák. Firma očekává provozní zisk EBITDA ve výši 57 až 59 miliard korun a čistý zisk očištěný o mimořádné vlivy 17 až 19 miliard.Analytici hodnotí zveřejněné výsledky příznivě. „Nadále věříme, že ČEZ je schopen vygenerovat očištěný čistý zisk za celý rok na horní hranici vymezeného cíle. Cena akcií by mohla reagovat růstem,“ řekl analytik Komerční banky Miroslav Frayer.Za prvních šest měsíců letošního roku se výroba elektřiny z tradičních zdrojů zvýšila o čtyři procenta na 30,8 terawatthodiny (TWh). Jaderné zdroje vyrobily o 0,3 TWh více. Výroba elektřiny z větrných, fotovoltaických a malých vodních elektráren dosáhla 1,2 terawatthodiny, což je meziroční nárůst o 19 procent.Frayer upozornil, že vzhledem k delším odstávkám v Dukovanech očekává firma nižší letošní výrobu jaderných elektráren o 0,6 TWh na úrovni 30,6 TWh. Klesnout by měla i výroba uhelných elektráren. Celková výroba by měla dosáhnout 66,9 TWh.„ČEZ nadále zajišťuje svoje prodeje pro budoucí roky za vyšší a vyšší ceny, což se promítá do nárůstu budoucích realizovaných cen a naznačuje pokračující růst ziskovosti v dalších letech,“ dodal Frayer.ČEZ do konce června investoval 11,6 miliardy Kč do dlouhodobého majetku, z toho 4,4 miliardy Kč šlo do distribuční sítě v České republice. Meziročně vzrostly hlavně investice do tradičních výrobních zdrojů, šlo zejména o nákup jaderného paliva, ekologická opatření v elektrárně Mělník a výstavbu horkovodu z Temelína do Českých Budějovic.Spotřeba elektřiny na distribučním území společnosti ČEZ Distribuce stoupla o 0,3 procenta, po klimatickém a kalendářním očištění byl růst 0,8 procenta.ČEZ je největší česká energetická firma. Majoritním akcionářem firmy je stát, který prostřednictvím ministerstva financí drží zhruba 70 procent akcií.


tátnu cenu Alexandra Dubeka získali na 20. výroie vstupu do EÚ traja laureáti

Cenu laureátom odovzdal premiér Robert Fico. BRATISLAVA. tátnu cenu Alexandra Dubeka získali pri príleitosti 20. výroia vstupu Slovenska do Európskej únie Zuzana Máeková, Marta iaková a Spevácky zbor slovenských uiteov. Laureátom ju odovzdal predseda vládyRobert Fico(Smer) na stredajom slávnostnom galaveere v priestoroch Bratislavského hradu. Starostke obce Uhrovec Zuzane Máekovej ju udelili za významné zásluhy o zachovávanie a írenie historického odkazu Alexandra Dubeka audovíta túraaj za rozvíjanie dobrého mena Slovenska v zahranií. Predsedníka Úradu jadrového dozoru Marta iaková získala cenu za významné zásluhy o rozvoj v oblasti jadrovej energetiky a írenie dobrého mena Slovenska v medzinárodných odborných intitúciách. Spevácky zbor slovenských uiteov ocenili za významné zásluhy o rozvoj v oblasti kultúry, za nepretritú viac ako storonú národnú reprezentáciu vokálneho umenia aj za írenie dobrého mena Slovenskej republiky. Ocenenie prevzal predseda zboru Ladislav Sabolák.


Hrozba jaderného konfliktu? Rusko by tím prolomilo tabu, doposud to bylo nemyslitelné, popisuje odborník

Od invaze na Ukrajinu uplynuly víc než čtyři měsíce, východisko je zatím v nedohlednu. Rusku se daří na jedné straně postupovat, dle všeho mu ale dochází kapacity, už mnohokrát proto pohrozilo užitím jaderných zbraní. „Předvedlo se jako naprosto nezodpovědný aktér v jaderném ringu,“ hodnotí v rozhovoru pro server iROZHLAS.cz Ulrich Kühn, přední odborník na jaderné konflikty. Nemyslí si však, že by k jadernému útoku mělo v blízké době dojít.Zní otázka potenciálního jaderného konfliktu stále „zda“, nebo už bychom se spíš měli ptát „kdy“?Jsem přesvědčen, že je to stále otázka na to, zda něco takového nastane. V tento moment se nezdá, že vstupujeme do fáze, kdy by riziko jaderného konfliktu vzrostlo. Zaprvé bychom měli rozlišovat mezi využitím jaderných zbraní Ruska proti zemím NATO a zadruhé proti Ukrajině. V obou případech bych ale řekl, že šance a pravděpodobnost je malá. Což se může velmi rychle změnit.Osobně se obávám, co se stane, pokud Rusko bude muset přejít do defenzivy na východě Ukrajiny. Možná ve chvíli, kdy budou Ukrajinci schopni vytlačovat zpět ruské síly, pak může být vystaven prezident Vladimir Putin extrémnímu domácímu tlaku a pak bych měl starosti, že by hrozba využití jaderných zbraní byla reálná. Ale v tento moment se nezdá, že se situace vyvíjí tímto směrem.V posledních dnech se spíše zdá, že se Rusku daří postupovat. Přestože mnozí bezpečnostní experti předpokládali vyčerpání ruských sil, nezdá se, že by k tomu v blízké době mělo dojít. Na druhou stranu Ukrajinci stále žádají Západ, aby posílal více zbraní… Jak byste zhodnotil současnou situaci z této perspektivy?Co nyní sledujeme na východě Ukrajiny, v regionu Donbas a také kolem města Cherson, je opotřebovávací válka. Obě strany jsou zapojeny do těžkých bojů. Pravdou je, že Rusové ztrácí – velmi pomalu, ale ztrácí. Z vojenského hlediska, a především z pohledu užití těžké techniky Rusové výrazně převyšují Ukrajince. Ten rozdíl je 15:1 čili 15 těžkých dělostřeleckých zbraní na ruské ve srovnání s jednou na ukrajinské straně. To jednoznačně staví Ukrajince do nevýhodné situace – proto volají po dalších dodávkách zbraní. Dělají to také z toho důvodu, že jim dochází munice.Doposud používali staré postsovětské zbraně, členské státy NATO se tomu snažily přizpůsobit, a proto se munice posílala z někdejších zemí východního bloku, zásobníky Ukrajincům plnila třeba Česká republika. Jenže většina rezerv se vyčerpala. Západ nyní potřebuje exportovat moderní těžké zbraně a k tomu určenou munici. Jenže problém je, že Ukrajinci nejsou vycvičení pro tyto nové kusy a chce to čas, aby se s nimi naučili zacházet. A také trvá, než se dostanou na frontovou linii. Což dává Rusům v tento moment jasnou výhodu.Současně pokud budeme věřit západním expertům, Rusko je poměrně unavené a má problémy ve svých řadách. Musí se vypořádat s tím, že potřebuje zaplnit klíčová místa těch, kteří již ve válce zemřeli. Je to teď také válka o čas: kdo vydrží déle. Je to velká otázka a myslím si, že v horizontu dvou měsíců uvidíme, kam se tato válka vydává. Zda budou Rusové pokračovat v postupu, případně se jim podaří nějaké větší územní zisky, nebo jestli je situace donutí přejít do defenzivy.Naznačil jste, že ve chvíli, kdy se Rusku nebude dařit postupovat, může se ocitnout ruský prezident Putin pod tlakem. Mohl by pak použít jaderné zbraně?V tento moment se mi to zdá nepravděpodobné.Nicméně narážky ze strany ruských autorit slyšíme stále. Výhrůžky, že pokud bude Západ pokračovat v podpoře Ukrajiny, použijí jaderné zbraně pro dosažení ruských zájmů. Jak čtete tyto zprávy?Je zásadní říct, že výhrůžky užití jaderných zbraní proti komukoliv nejsou v pořádku. Státy, které mají jaderné zbraně, zároveň nesou odpovědnost. Pokud skončíme v jaderné válce, znamená to, že jí bude zasažen celý svět. Nesou tedy odpovědnost vůči ostatním státům.Rusko se předvedlo jako naprosto nezodpovědný aktér v jaderném ringu. Proč? Protože Rusko už v podstatě využilo své jaderné zbraně, aby zaštítilo konvenční invazi jiné země. Zneužilo výhrůžku jaderné eskalace, aby se ochránilo a udrželo třetí země stranou konfliktu. To je hluboce problematické.Kreml si tím pojišťuje, že nikdo nenapadne ruské teritorium nebo ruské vojáky. Putin jasně uvedl, že v případě útoku by to mohlo být chápáno jako důvod pro použití jaderných zbraní. Což je naprosto akceptováno Západem – důvod je očividný. Nevidíme přímé a úplné zapojení západních jednotek ve válce na Ukrajině. Neoperují tam jednotky NATO, americký prezident Joe Biden dal velmi jasně najevo, že na Ukrajinu nepošle žádné vojáky, protože pokud by tak učinil, znamenalo by to třetí světovou válku. Rozumí výhrůžce z ruské strany.Kreml se zároveň snaží přimět druhou stranu ke změně postoje. Říká, že kdokoliv stojí v jeho cestě vůči Ukrajině, měl by poslouchat, protože jinak to bude mít masivní následky. Jenže tomu už Západ nevěří. Dál dodává zbraně na Ukrajinu, uvalil obsáhlé protiruské sankce, snaží se Rusko mezinárodně izolovat a pokračuje v této politice. Z určitého pohledu ji dokonce stupňuje.Jaké by bylo nejlepší řešení z pohledu Západu?To je samozřejmě dobrá otázka. Myslím, že si ji pokládá více lidí. Ale řešení, jak vidíme, se nenachází. Můžu vám tedy jenom říct, jaký je můj osobní pohled na celou válku. Velmi bych uvítal dohodu o příměří, kdyby válka skončila – čím dřív, tím líp. A to především proto, že kvůli ní trpí velké množství civilistů. A samozřejmě také z důvodu krize obilí, které v důsledku konfliktu nemůže opustit Ukrajinu, což může a velmi pravděpodobně způsobí problémy v oblasti globálního jihu. To vše jsou pádné důvody, proč by tato válka měla co nejdříve skončit.V ideálním světě by pak Kreml přistoupil k vypořádání, které by stanovilo ukrajinské území před invazí z 24. února, nebo dokonce na hranice před rokem 2014. Následovala by samozřejmě otázka nějaké finanční nápravy, například reparace pro Ukrajinu. To si ale osobně myslím, že není proveditelné z mnoha důvodů a v tento moment se nezdá, že by Kreml ani Kyjev byly nakloněny dohodě o příměří. Takže to vypadá, že válka bude pokračovat, může to být otázka měsíce, ale také několika let.Invazi na Ukrajinu započal Vladimir Putin tvrzením, že země je součást Ruska. Vniknutí na území cizího státu ospravedlňoval tím, že ho chce denacifikovat. Vztáhneme-li to na možné užití jaderných zbraní, dalo by se to vnímat z ruského pohledu jako obranný krok?Bezpochyby ano. Ale ona celá jejich strategie je v „sebeobraně“. Pokud řeknete: toto jsou naši bratři a sestry, jsou součástí Ruska, nedává smysl, abyste je začali zabíjet.Co přesně si představit pod jaderným rizikem? Často slýcháme až apokalyptické výhledy, pokud by byly použity těžké zbraně. Mohl byste jít do této problematiky hlouběji?Obávám se, že bychom se mohli dostat do situace, kdy bychom mohli být svědky užití jaderných zbraní. Nesmíme zapomínat, že tím prolomíme 77 let staré tabu. Po tuto dlouhou dobu zde nebyly jaderné zbraně použity, od roku 1945. To je opravdu něco. Po událostech v roce 1945 si nikdo nemyslel, že lidské pokolení by se k něčemu takovému znovu uchýlilo.Pokud se Rusko rozhodne prolomit toto tabu, bude to mít masivní dopady na globální bezpečnost. I v případě, že to bude jen jedna jediná raketa. Protože je to tabu a to by nemělo být prolomeno.A jaké jsou okolnosti, za kterých se bojím, že by k něčemu takovému mohlo dojít? Situace, kdy Rusko bude nuceno přejít do defenzivy na východě Ukrajiny, kde by Ukrajinci byli vojensky schopni vytlačit Rusy. Možná úplně pryč z Donbasu, případně by se jim podařilo přesunout válku na ruské území. To by bezpochyby byla situace, ve které by došlo k naplnění ruské jaderné doktríny a případnému útoku. Protože by byli zahnáni do kouta.Druhá věc, která mě trápí, nevíme, nakolik Vladimir Putin propojuje osobní ambice a možná přežití s výsledkem války. Může být naprosto v bezpečí a bez stresu v jeho vile a říká si: „Dobře, pokud prohrajeme válku, nedá se nic dělat, je mi to jedno.“ O tom ale pochybuji. Například americká expertka Fiona Hillová, která se mnoho let zabývá Putinovým chováním, přichází se stejným závěrem. V případě, že se Rusko bude muset stáhnout do defenzivy a pokud Putin nabude dojmu, že ho výsledek války může osobně ovlivnit a ohrozit, pak to může být z jeho pohledu vlastně racionální – použít jaderné zbraně. Přestože spousta pozorovatelů se proti tomu zcela jasně vymezuje.Promlouvá do těchto možností nějakým způsobem Severoatlantická aliance jako možná protiváha?To je podle mého názoru součástí třetího scénáře možného vývoje. Doposud nebyl žádný incident nebo náhodné střetnutí mezi jednotkami NATO a Ruska. Přestože zejména na začátku operovaly v blízké geografické vzdálenosti. To, že země NATO posílají těžké zbraně na Ukrajinu, často přes Polsko, představuje velmi atraktivní cíl pro ruská vojska. Nicméně doposud nedošlo k žádným útokům. Ale když se zastavíme a zamyslíme nad možnostmi. Co by Rusko teoreticky mohlo udělat? Co kdyby ruský stíhací letoun náhodou zabloudil do vzdušného prostoru NATO? Ne přímo, ale náhodou, třeba kvůli špatné navigaci GPS... Tyto věci se stávají. Staly se v minulosti…A byly to skutečně náhody?To nemůžete vědět, nelze tam prokázat záměr. V takových chvílích se rozhodujete z minuty na minutu. Ale pokud by NATO sestřelilo tento zbloudilý letoun – toto jsou momenty, ve kterých stačí malé zaváhání a nezamýšleným důsledkem jednání může začít řetězová eskalace konfliktu.Je to něco, čeho se obávám. Vítám, že Američané a NATO zavádí určité mechanismy, aby se ujistili, že vojska spolu mohou komunikovat a předejít těmto případům. Ale nikdy nevíte.Můžeme přiblížit, jak si stojí jednotlivé strany s ohledem na jejich kapacity? Ukrajina je bezjaderná země, jakou podporu jí ale mohou poskytnout západní spojenci a o jaké velikosti ruského jaderného arzenálu se bavíme?Je důležité rozlišovat mezi dvěma typy jaderných zbraní. Jedny jsou strategické. Ty mohou být umístěny na bombardéry, na bojové lodě, mají dlouhý mezikontinentální balistický dosah. V podstatě to jsou zbraně, kterými může Rusko útočit na Spojené státy, a naopak. Druhým typem jsou taktické, které mohou být využity na bitevním poli. Mají kratší délku doletu kolem stovek nebo desítek kilometrů.Při válce na omezeném území lze předpokládat, že bude použita druhá varianta. Pořád to jsou ale jaderné zbraně, nemůžeme se omezit na jejich hodnocení jako na méně škodlivé, jejich dopady jsou samozřejmě zničující. V této kategorii má Rusko daleko větší zásoby než Západ. Ale pokud to sečteme a zahrneme tam především Spojené státy, výsledek je v podstatě srovnatelný. Plus nezapomínejme na to, že NATO netvoří pouze USA, ale členskými státy jsou také Velká Británie a Francie, obě s přívlastkem jaderné mocnosti. Ale na rovnováze v podstatě nezáleží…Proč?Ve chvíli, kdy začneme kalkulovat a některá ze stran dospěje k rozhodnutí využít jaderné zbraně, znamená to konec světa. Tato diskuse pak bude bezvýznamná.Už jsme naznačili, že vedení v Kremlu dává do války na Ukrajině v sázku mnoho, pravděpodobně i z osobní perspektivy. Tento stav trvá již čtyři měsíce. Jaké jsou možnosti pro ruské vedení, aby ukončilo válku?Jsou to agresoři, oni to začali, pokud by chtěli, mohou to ukončit ve vteřině. Pokud Kreml řekne: zastavte, pak ruská vojska uposlechnou. Problém je, že Kreml si vystavil maximalistické cíle – úplné obklíčení Ukrajiny, říkají tomu denacifikace. Ale podívejme se na mapu, Ukrajina je obrovská země. Chtějí zničit celé ukrajinské vojenství, chtějí okupovat celou zemi, chtějí tam zůstat – nikdo neví na jak dlouho – což jsou cíle, které je prakticky nemožné naplnit.Staví je to ale do nezáviděníhodné situace. Všichni je sledují. Zničehonic říct, že se spokojí s něčím menším a bude to za ně v pořádku? Činilo by je to slabými.Kritická část vyjednávání je pokusit se najít řešení, které umožní zachování tváře. Aby poražená strana nevzešla z konfliktu jako ponížená. To je v podstatě něco, co se snažil vyjádřit Emmanuel Macron, když mluvil o Rusku, ve chvíli, kdy říkal, že bychom je neměli ponižovat. Jenže zároveň je zřejmé, že Putin je válečný zločinec, takže lidé ho chtějí ponížit. Chtějí, aby opravdu prohrál tuto válku. Musíme najít průsečík mezi těmito extrémy.Kremlu se musí vyslat signál. Ale časté kritiky vůči právě francouzskému prezidentu Macronovi nebo německému kancléři Olafu Scholzovi, že si příliš volají s Putinem, jsou liché. Je v pořádku, že s ním udržují pravidelný kontakt. Jenom tak můžeme zjistit, že došlo na druhé straně k posunu. Jenom tak se můžeme vyhnout úplnému vyhrocení konfliktu a jeho přelití do celého světa.


Síkela: Trh s energiemi přestal fungovat. Svolal mimořádné jednání unijních ministrů

Mimořádná evropská rada pro energetiku se uskuteční v pátek 9. září. Svolal ji ministr průmyslu a obchodu Jozef Síkela (za STAN). Trh s energiemi podle něj přestal fungovat. Síkela se domnívá, že Evropa musí oddělit ceny plynu od ceny elektřiny. Rada bude také projednávat návrh na stanovení maximální ceny plynu, který se využívá pro výrobu elektřiny. Stanovení maximální ceny plynu, který se využívá pro výrobu elektřiny, je podle Síkely funkční a méně nákladné řešení. Věří, že opatření srazí ceny elektřiny. Síkela uvedl, že cena plynu vzrostla od června až do tohoto pondělí z 18 eur za jednu megawatthodinu až na zhruba 310 eur za megawatthodinu. Připomněl, že raketové zdražování energií má více důvodů, kromě samotné války na Ukrajině a omezování dodávek plynu z Ruska je to také například špatná situace s jadernými elektrárnami ve Francii. V provozu je kvůli údržbě a technickým problémům jen asi polovina francouzských jaderných reaktorů. Podle Síkely bude potřeba také vyšší likvidita energetického trhu. Nutné budou podle něj tržní intervence, se kterými mohou přijít státy společně s obchodníky s energiemi. Má to pomoci zamezit nefunkčnosti trhu. Síkela také uvedl, že Evropská unie je blíž společnému postupu při řešení cen energií, než byla kdy předtím. Síkela doufá v celoevropské řešení, protože jde podle něj o nejlepší a nejlevnější možnost. Ministr dále řekl, že často skloňované stanovení cenového stropu elektřiny by znamenalo výdaj 150 miliard korun za každých 100 euro snížené ceny oproti té tržní. Při stanovení stropu na polovině současné ceny, tedy 500 eur za megawatthodinu, by tak stát dal ročně na kompenzace 750 miliard korun. To je například více, než kolik dá stát na důchody, a desetinásobek toho, co dá na obranu. Podle ministra průmyslu není stanovení maximálních cen plynu využívaného pro výrobu elektřiny jediným možným řešením. Evropská unie může například otevřít otázku emisních povolenek, které nyní tvoří již významnou část cen elektřiny. Na řadu může přijít také celková regulace cen energií nebo úplné oddělení cen plynu a elektřiny. Ekologické organizace v pondělí uvedly, že velká většina elektřiny se v Evropě podle ekologů vyrábí daleko levněji, než se prodává, ale cenu na trhu určuje ta nejdražší, tedy plynová, i když je jí malé množství. Jde o takzvanou závěrnou elektrárnu - jedná se o nejdražší elektrárnu v provozu, jejíž provoz se musí prodejní cenou elektřiny pokrýt. Svaz moderní energetiky možné oddělení ceny elektřiny od cen plynu podporuje. Zároveň ale upozorňuje, že je zapotřebí hledat i další možnosti, které povedou k energetické bezpečnosti. Zkušenosti ze Španělska a Portugalska ukazují, že přes stanovení maximálních cen zemního plynu lze držet nízké ceny elektřiny. Síkela v pondělí dále uvedl, že na nadcházející topnou sezonu má Česko relativní dostatek plynu. Připomněl ale, že tuzemsko patří k zemím, které jsou na ruském plynu extrémně závislé. Situaci řeší i Evropská komise. Kvůli prudkému růstu cen připravuje krizová opatření a systémovou reformu trhu. V projevu na konferenci Bledské strategické fórum to oznámila předsedkyně unijní exekutivy Ursula von der Leyenová. Chystané změny blíže nespecifikovala. "Raketově rostoucí ceny elektřiny dnes odhalují, z různých důvodů, limity současné koncepce našeho trhu s elektřinou," řekla ve Slovinsku šéfka komise. "Elektřina už není schopná naplňovat svůj účel. A proto jako komise pracujeme na krizové intervenci a na strukturální reformě trhu s elektřinou," dodala von der Leyenová.


Meghalt Jacques Chirac, Franciaország volt elnöke

Kövesse az Indexet Facebookon is! 86 éves korában meghalt Jacques Chirac, a Francia Köztársaság 22. elnöke. Chirac 1995-től 2007-ig volt francia elnök. Alatta vezették be a franciák az eurót, és az is fontos politikai reformja volt, hogy az elnöki ciklusok hosszát hétről öt évre csökkentették. Azonban ő lett az első olyan volt köztársasági elnök is, aki ellen vádat emeltek, és két év felfüggesztett börtönre is ítéltek korrupciós ügyekben. Chirac az ötvenes években a párizsi Science Pó-n végezte tanulmányait. Ekkoriban vette el feleségét akivel haláláig együtt maradt. Két lányuk született, az idősebbik Laurence két éve halt meg. Jacques Chirac az egyetem elvégzése után a hatvanas években kezdte el politikai pályafutását mint Correze megye önkormányzati tanácsosa. A 70-es évek elején először több kormányzati poszton is volt a Charles de Gaulle-t elnökként követő Georges Pompidou alatt, és „Pompidou bulldozerének” is nevezték munkabírása és képességei miatt. A következő köztársasági elnök, Valéry Giscard d'Estaing 1974-ben miniszterelnöknek nevezte ki az akkor 41 éves Chiracot. Azonban több ponton szembekerült a köztársasági elnökkel, és lemondott. Eltökélt célja volt, hogy átveszi a francia gaullista jobboldal vezetését. Chirac 1976-ban alapított meg a Tömörülés a Köztársaságért (RPR) nevű jobboldali pártot, amit a gaullista politika valódi örökösének nevezett. Chirac 1977-től Párizs főpolgármestereként építette tovább politikai karrierjét, és az is egyértelmű volt, hogy egyszer köztársasági elnök akar lenni. 1981-ben elindult Giscard d'Estaing ellen az elnökségért, ezzel megosztva a jobboldali szavazatokat. Végül a szocialista François Mitterrand-t választották meg államfőnek. Miután a jobboldal nyert az 1986-os parlamenti választásokon, Chiracból miniszterelnök lett Mitterand alatt, ez volt az első „együttélés" (cohabitation) időszaka, ami azonban meglehetősen feszült volt, az volt a kérdés, megkora jogköröket tud kiharcolni magának Chirac. A diáksztrájkok miatt fel kellett hagynia az egyetemi rendszer tervezett reformjával. 1988-ban az elnökválasztás második fordulójában 46 százalékot kapott Mitterand-nal szemben, és lemondott kormányfői posztjáról. Azonban sejtette, hogy eljön még az ideje, hiszen a közvélemény az adókérdésekben, a privatizáció és az állam szerepének megítélésében is jobbra kezdett elmozdulni. 1995-ben az elnökválasztási kampányban adócsökkentést és a társadalmi megosztottság felszámolását ígérte, fő gaullista riválisával, Edouard Balladurrel szemben továbbjutott a második fordulóba, ahol pedig 52,6 százalékkal győzött a szocialista Lionel Jospin ellen. Chirac megnyitotta a francia elnöki hivatal, az Elysée Palota előtti részt a párizsiak előtt, és közvetlenül is lehetett neki emailt írni. Hat héttel a beiktatása után azonban nagy felháborodást keltett, hogy bejelentette a francia nukleáris kísérletek újrakezdését a Csendes-óceán déli részén. A francia területen, Tahitin erőszakos tüntetések robbantak ki, és csak azután értek véget, hogy Chirac odaküldte az idegenlégiót. Miniszerelnökének, a „hűségesek között is leghűségesebb” Alain Juppének intézkedései őt is egyre negatívabb színben tüntették fel, ezért 1997-ben feloszlatta a nemzetgyűlést. Ez a manővere visszaütött, mivel az előrehozott választásokon Lionel Jospin baloldali pártja nyert, Chirac pedig kénytelen volt öt éven keresztül ellenfeleivel együttműködve kormányozni. A magas munkanélküliség, az elszegényedő rétegek, és a többgenerációs bevándorlókhoz kapcsolódó feszültségek mentén egyre több szavazó fordult szembe a politikai elittel első ciklusa végére. A francia politikusokat ettől függetlenül is megdöbbentette, amikor 2002-ben Chirac mellett nem Jospin, hanem a szélsőjobboldali Nemzeti Frontot vezető Jean-Marie Le Pen jutott be az elnökválasztás második fordulójába. Még a baloldal is Le Pen elleni szavazásra szólított fel, 82 százalékkal nyert Chirac. Chirac egyik híres mondatát Emmanuel Macron újra aktuálissá tette,az amazonasi erdőtüzek miatt.„Ég a házunk, és mi elfordítjuk a tekintetünket!". A mára ikonikussá vált mondat 2002-ben hangzott el, Chirac tehát már viszonylag korán komolyan vette a klímaváltozást. Chirac 2003-ban keményen ellenezte az iraki inváziót, amivel feldühítette az Egyesült Államokat, és szembekerült Tony Blair brit miniszterelnökkel is, de kitartott álláspontja mellett. Elnökként azt képviselte, hogy szoros együttműködésre van szükség Németországgal, szerinte az európai integráció a francia-német vezetésen múlt. Chirac sokat tett fel erre, azonban a franciák végül 2005-ben nemet mondtak az európai alkotmányra, ami után mélypontra is zuhant az elnök népszerűsége. Blairrel az európai költségvetés kérdésében is szembekerült abban az évben az EU-csúcson. Ráadásul abban az évben Párizsnak a 2012-es olimpia rendezési jogát sem sikerült megszereznie. Chiracot már elnöksége idején korrupcióval gyanúsították, de a két ciklusa alatt államfőként mentességet élvezett. Végül Chirac lett az első volt köztársasági elnök, aki ellen vádat emeltek. Azzal vádolták, hogy még Párizs főpolgármestereként fiktív állásokat adott pártja munkatársainak. Chirac tagadta a vádakat. Az ügyészség a felmentését kérte, de 2011-ben végül közpénzek elsikkasztásában és bizalommal való visszaélésben is bűnösnek találta a bíróság. Két év felfüggesztett börtönre ítélték. 2005-ben agyi érkatasztrófa érte, ami után jelentősen romlott az egészségi állapota. Az elmúlt években köszvényroham és veseproblémák miatt is volt kórházban, és már régóta nem vállalt nyilvános szereplést emlékezetkiesései miatt. (Borítókép: Jacques Chirac 2014-es Prix de la Fondation Chirac díjátadón Párizsban. Fotó: POOL New / Reuters) Ebben a cikkben a téma érzékenysége miatt nem tartjuk etikusnak reklámok elhelyezését.Részletes tájékoztatást az Indamedia Csoportmárkabiztonsági nyilatkozatábantalál. Kövesse az Indexet Facebookon is!


Izrael vyzval svet, aby zastavil úsilie Iránu o jadrové zbrane

Izrael vyzval medzinárodné spoloenstvo, aby zastavilo Irán v jeho úsilí o získanie atómových zbraní. JERUZALEM. Izrael dnes vyzval medzinárodné spoloenstvo, aby zastavilo Irán v jeho úsilí o získanie atómových zbraní. idovský tát tak urobil po zverejnení správy Medzinárodnej agentúry pre atómovú energiu (MAAE) o iránskych jadrových aktivitách.SkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamouSkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamou MAAE v utorok zverejnila správu, poda ktorej existujú dôkazy o vojenskom aspekte iránskeho jadrového programu. Poda iránskej diplomacie je správa len najnovím pokusom Spojených tátov, ako oierni islamskú republiku. "Význam správy spoíva v tom, e medzinárodné spoloenstvo musí dosiahnu zastavenie úsilie Iránu o jadrové zbrane, ktoré ohrozujú svet a Blízky východ," uvádza sa vo vyhlásení kancelárie izraelského premiéra Benjamina Netanjahua. Zdroj: Reuters