Robbanás történt egy francia nukleáris létesítménynél

Kövesse az Indexet Facebookon is! Hétfőn dél előtt nem sokkal robbanás történt Franciaországban egy nukleáris létesítménynél. Egy ember meghalt, négyen megsérültek, egyikük állapota súlyos. Biztonsági kapukat állítottak fel a létesítmény körül, de a helyszínre érkezett szakértők szerint nincs sugárveszély. Az esetleges radioaktív sugárzás érzékelésére rendkívüli intézkedéseket rendeltek el, de a telephelyen állandóan működő mérőeszközök nem jeleznek veszélyes sugárzást. A nukleáris biztonsággal foglalkozó francia szervezet bejelentette, hogy az eset "lezárult". Nem kellett evakuálni a dolgozókat, és a sérülteket sem érte sugárzás, az áldozat a robbanás miatt veszítette életét, írja a Le Monde a francia belügyminisztériumra hivatkozva. Az alkalmazottak ugyanakkor egyelőre nem hagyhatták el a telephelyet a biztonsági kordon miatt. A marcoule-i egyike Franciaország legöregebb nukleáris létesítményeinek, Codolet település közelében, a Földközi-tengerhez közeli Languedoc-Roussillon régió Gard megyéjében található. A baleset egy nagyobb telephelyen történt, ahol több kutatóközpont is van, atomreaktorok ugyanakkor nincsenek. A robbanás az EDF francia áramszolgáltató egyik leányvállalatának, a Socodeinek az egyik hulladékfeldolgozó üzemében történt. Többek között Mox-üzemanyagot állítottak ott elő atomfegyverekből származó plutónium újrahasznosításával. A robbanás állítólag egy olyan kályhánál történt, amelyet arra használnak, hogy csökkentsék a radioakítv hulladékok méretét, és így könnyebben lehessen ezeket tárolni, de szennyezett ruhákat és felszereléseket is elégetnek benne. A robbanás pillanatában a kályhában négy tonna alacsony sugárzású radioaktív fémhulladék volt. "A sugárzás mértéke összehasonlíthatatlan egy atomreaktoréval" - mondta Thierry Charles, az IRSN francia nukleáris védelmi intézet igazgatója. Mint mondta, a kályha helyisége valóban megrongálódott, azonban az épület nem, így nem juthatott radioaktív szivárgás a környezetbe. Az EDF közleményében azt írta, "ipari baleset, nem nukleáris baleset történt". _View Larger Map Egyelőre nem tudják a robbanás okát, de egy kormányzati forrás azt mondta a Le Monde-nak, hogy úgy tűnik, emberi hiba történt. Thierry Charles azt is elképzelhetőnek tartja, hogy valamilyen szennyeződés volt az egyik fémhulladékban, amely aztán reakciót indított be. Francis Sorin, a Francia Atomenergiai Ügynökség egyik munkatársa az Europe 1-nak úgy vélte, hogy a robbanás valamiféle kémia reakció miatt következhetett be. A létesítménynél jelenleg a robbanás pillanatában leállt kályha hűtésén dolgoznak, valamint az épület állapotát ellenőrzik. Rónaky József, az Országos Atomenergia Hivatal főigazgatója az Indexnek korábban elmondta, nagymértékű radioaktív kibocsátásra nem kell számítani, legfeljebb lokális szennyezés lehetséges a létesítmény közvetlen környezetében. "Ez egy hatalmas telephely. A nukleáris létesítményben jelenleg hulladékgazdálkodás folyik, ahol ugyan van egy fűtőelemgyár is, de nem itt történt a baleset, hanem a hulladékfeldolgozó kályha közelében" - tette hozzá. Ez egy olyan hulladéküzem volt, ahol fémeket olvasztanak össze annak érdekében, hogy a radioaktív anyag kijutását minimalizálják, magyarázta Aszódi Attila, a BME Nukleáris Technikai Intézet igazgatója. A telephely alacsony szennyezettségű fémhulladékok feldolgozásával foglalkozik, ezért nagy mennyiségű szennyeződés nem juthat ki. Magát az érintett a kemencét is alacsony és nagyon alacsony radioaktivitású fémhulladékok feldolgozására használták. Azt nem tudni, hogy mekkora lehet a szennyeződés, mert egyelőre nincsenek hírek arról, hogy mekkora volt a robbanás, és mekkora anyag sérült meg. Az ENSZ atomenergia-ügynöksége tájékoztatást kért a francia hatóságoktól a hétfői balesetről. A Le Figaro szerint nem először történt valamilyen baleset a Marcoule létesítményben, 2009-ben egy 2-es (alacsony kockázatú) szintű incidenst már jeleztek az egyik épületnél. Franciaország 58 atomerőműjét és nukleáris létesítményét stresszteszteknek vetették alá az elmúlt hónapokban a Japánban a fukusimai atomerőménél történt szivárgás miatt. Kövesse az Indexet Facebookon is!


Dűlőre jutottak az iráni atomprogramról

Megegyezésre jutottak az iráni atomprogramról tárgyaló felek a jövendő megállapodás alapvető pontjairól. A hatok - az ENSZ Biztonsági Tanácsa (BT) öt állandó tagja és Németország - és Irán megállapodott abban, hogy egyharmadára csökkentik Irán urándúsító kapacitását, és tíz évre nemzetközi ellenőrzés alá helyezik, közölték nyugati diplomáciai források.A megállapodás része az is, hogy a már meglévő dúsított uránkészlet legnagyobb részét, 95 százalékát felhígítják vagy külföldre szállítják. Iránnak 19 ezer dúsító centrifugája van, ebből 6 ezer maradhat működésben. Feloldhatják a szankciókat A vitatott iráni atomprogramról kötendő átfogó megállapodás esetén fokozatosan feloldják az Irán ellen a program miatt az ENSZ BT-ben hozott és más nyugati szankciókat, mondta Dzsavad Zarif iráni külügyminiszter. Dzsavad Zarifreméli, hogy ha tényleg sikerül végleges megállapodásra jutni, az javít országa és a nyugat viszonyán. "Komoly problémáink vannak az Egyesült Államokkal. Ennek alapja a múltbeli események miatt kialakult kölcsönös bizalmatlanság. Remélem azonban, hogy a megállapodás pontos végrehajtása lehetővé teszi a bizalmatlanság feloldását" - tette hozzá. Különböző korlátozások Az iráni atomprogram más részeire 25 éven át különböző korlátozások lesznek érvényben.Mindez csak akkor valósulhat meg, ha a hatok és Irán a keretmegállapodás részleteit is megfogalmazzák, és jóváhagyják minden szinten. Az átfogó megállapodás elkészítésére kitűzött határidő június 30-a. Ismertetik az eredményeket A német külügyminisztérium Twitter-bejegyzése szerint hamarosan sajtótájékoztatón ismertetik a svájci Lausanne-ban folytatott tárgyaláson elért eredményeket. A hatok az eredeti menetrend szerint keddig tárgyaltak volna Iránnal a perzsa állam vitatott nukleáris programjáról. Döntő lépés "Nagy napként" értékelte John Kerry amerikai külügyminiszter a Teherán atomprogramjáról Irán és a hatok között létrejött megállapodást.Az amerikai külügyminiszter utalt arra, hogy hamarosan folytatják a munkát a végleges megállapodás eléréséért. Az Irán és a hatok között elért megoldások döntő lépést jelentenek az iráni atomprogramról folyó tárgyalásokon, és megteremtik egy jövőbeli átfogó egyezség alapját - közölte Frederica Mogherini, az Európai Unió kül- és biztonságpolitikai főképviselője.A főképviselő beszámolt arról, hogy az Irán által urándúsításra használt fordói földalatti nukleáris komplexumot kutatólétesítménnyé alakítják át, és eltávolítják onnan a hasadóanyagokat. Az araki nehézvizes atomreaktor építését egy nemzetközi vegyesvállalat fogja átvenni az irániaktól. A békés célt kérdőjelezték meg Az ENSZ BT több szankciócsomagot elrendelt az iszlám köztársasággal szemben, mert úgy vélte, hogy a teheráni vezetés által békésnek mondott atomprogram valódi célja a nukleáris fegyver kifejlesztése. Most június 30-ig kellene kidolgozniuk egy hosszú távra szóló megállapodást. Az elképzelés szerint a Nyugat enyhítene az Iránt sújtó nemzetközi szankciókon, ha Teherán ellenőrizhetően csakis békés céllal folytatna atomprogramot.


Írán vyslal do vesmíru první satelit vlastní výroby

Bude šířit monoteismus, mír a spravedlnost, říká Mahmúd Ahmadínežád Teherán- Íránský vesmírní program učinil další velký krok kupředu, když vypustil na oběžnou dráhu satelit domácí výroby. Země se přitom nachází pod sankcemi OSN, které se týkají i špičkových technologií. Na domácí půdě bylo vyslání družice Omid (Naděje) oslavováno, v západních politických kruzích je však sledováno se znepokojením kvůli možnému využití podobného raketového systému k vystřelení jaderné hlavice. Írán odmítá, že by jeho jaderný program byl určen k výrobě zbraní, Spojené státy a další západní země však režimu v Teheránu nedůvěřují. "Írán vyslal svůj první na domácí půdě vyrobený satelit Naděje na oběžnou dráhu jako další výsledek úspěchu íránských vědců podrobených sankcím," citovaly agentury íránskou státní televizi.  "Omid ponese experimentální satelitní kontrolní zařízení, komunikační zařízení, digitální technologii a systémy pro výrobu proudu... Byl zkonstruován pro sbírání informací a testování přístrojů." Na oběžnou dráhu satelit vynesla íránská raketa Safir-2. Podle prezidenta Mahmúda Ahmadínežáda je cílem družice šířit monoteismus, mír a spravedlnost. Za tři měsíce se má Omid vrátit zpátky na zem. Íránská islámská republika, která tento měsíc slaví třicet let od svého vzniku, už jeden satelit na oběžné dráze má. Je ruské výroby, jmenuje se Sina-1 a roku 2005 ho tam vynesla ruská raketa Cosmos-3M.


Ellenőrizték a fukusimai atomerőmű területét

A helyi hatóságok és atomenergetikai szakértők szerdán ellenőrzést tartottak Japánban, a földrengésben és cunamiban megrongálódott Fukusima-1 atomerőmű területén, ahonnan a héten radioaktív víz szivárgott az óceánba. A fukusiamai prefektúra hatóságai megvizsgálták a vízelvezető rendszert, valamint a második reaktor blokk körüli területet. Mint kiderült, ez utóbbi blokknak a tetején gyűlt össze az a radioaktív tartalmú víz, amely utána nagy valószínűséggel a tengerbe folyt. A vízben a stroncium-137-es izotóp mértéke elérte a literenkénti 30 ezer becquerelt. Eltitkolták a helyzetet A létesítményt üzemeltető Tepco vállalat tavaly április óta tudott erről a helyzetről, de a tényt nem hozta nyilvánosságra. Mijadzava Joicsi, ipari és a nukleáris baleset gazdasági kezeléséért felelős miniszter hangsúlyozta, hogy a kérdésben a kormány is gondatlanul járt el. Elégedetlenségüket fejezték ki az utóbbi időben történt radioaktív szivárgásokkal kapcsolatban a fukusimai halászok szakszervezetei is. Mijadzava Joicsi miniszterrel folytatott megbeszélésen alapvető változtatásokat követeltek, egyben azt, akadályozzák meg a sugárszennyezett víz elszivárgását a tengerbe. Napi 350 tonna Jelenleg naponta 350 tonnával emelkedik a fukusimai atomerőmű területén összegyűlő sugárszennyezett víz mennyisége. Az erőmű területén több százezer tonna - a reaktorok hűtésére használt - sugárszennyezett vizet tárol a Tepco, a helyzet hosszú távú kezelésére még nincsenek megnyugtató és végleges tervek.


Czas na atom

I choć oficjalnie podano wstępny termin uruchomienia pierwszej elektrowni atomowej - koniec 2020 r. - dotrzymanie go będzie trudne. Brakuje fachowców, są wątpliwości co do opłacalności przedsięwzięcia, trzeba liczyć się też z protestami ekologów. Gdy przed ponad rokiem premier Donald Tusk zapowiedział budowę pierwszej elektrowni atomowej, wydawało się, że to kolejne hasło bez pokrycia. Tym bardziej że zapowiedź powołania pełnomocnika rządu do spraw rozwoju energetyki jądrowej nieszybko została spełniona. Wkrótce jednak do realizacji projektu wyznaczono Polską Grupę Energetyczną, rozpoczęto przymiarki do zmian w prawie atomowym i szukanie pieniędzy, przygotowanie analiz poprzedzających wybór technologii. Padł też termin uruchomienia pierwszego bloku przyszłej elektrowni. Budowa pierwszej elektrowni (z co najmniej dwóch planowanych) ma kosztować kilkadziesiąt miliardów złotych, ale nie pieniądze są największym problemem. Jest nim brak odpowiednio wykształconych pracowników, a także przyzwolenia społecznego na budowę takiej elektrowni. Jak pokazują badania, przeciwników budowy elektrowni atomowej jest co najmniej tylu, ilu zwolenników. Są też wątpliwości natury etycznej. - Czy chcąc zapewnić sobie bezpieczeństwo energetyczne - zastanawia się franciszkanin o. Zbigniew Świerczek z Ruchu Ekologicznego św. Franciszka z Asyżu (REFA) - na pewno powinniśmy obciążać radioaktywnymi odpadami przyszłe pokolenia? Po Czarnobylu Ten rok ma być kluczowy dla decyzji w sprawie rozwoju energetyki jądrowej w naszym kraju - ocenia pełnomocnik rządu Hanna Trojanowska. Do końca roku ma dojść do opracowania i przyjęcia przez władze programu polskiej energetyki jądrowej, a także wskazania kilku możliwych lokalizacji budowy. Wbrew planom resortu gospodarki, nie udało się ich jeszcze wytypować. Powód: zaskakująco dużo propozycji. Władze województw wskazały aż 28 miejsc. - Trzeba więcej czasu, żeby sprawdzić wszystkie możliwości - twierdzi Trojanowska. - I więcej czasu - dodajmy - żeby nagłośnić entuzjastów tej energetyki. To po protestach społecznych (i po katastrofie w Czarnobylu) zatrzymano kiedyś budowę elektrowni w Żarnowcu. Dziś jest jednak inaczej, entuzjaści mają mocniejsze argumenty. Po pierwsze - twierdzą, że nie jesteśmy już skazani na wynalazki "made in USSR". Elektrownie nowej generacji są niemal w stu procentach bezpieczne, a ich pracownicy nie zapadają na nowotwory częściej niż przedstawiciele innych zawodów. Ponadto są bardziej bezpieczne niż te tradycyjne. Po drugie - nie damy sobie rady bez elektrowni tego typu. Wymusi to wzrastające zużycie energii i ograniczenia w emisji dwutlenku węgla. Liczyć się będzie bezpieczeństwo energetyczne i uniezależnienie od dostaw energii z krajów tak nieprzewidywalnych, jak Rosja. Poza tym prąd z siłowni jądrowych jest tańszy niż z konwencjonalnych elektrowni. Cel dla terrorystów Specjaliści powołują się m.in. na analizę Agencji Rynku Energii w ramach prac nad "Polityką energetyczną Polski do 2030 r.", z której wynika, że nie uda się w dłuższej perspektywie racjonalnie pokryć rosnącego zapotrzebowania na energię elektryczną w Polsce bez uruchomienia takich elektrowni. Przeciwników siłowni atomowych to jednak nie wzrusza. - Skoro tak, to trzeba zmniejszyć zużycie prądu tam, gdzie to możliwe. Trzeba zająć się przestarzałymi liniami przesyłowymi i niewydolnymi instalacjami, które sprawiają, że jesteśmy jednym z najbardziej energochłonnych krajów UE - podkreśla Jarema Dubiel z ekologicznej Inicjatywy Antynuklearnej. Inicjatywa wskazuje na zagrożenia i społeczne obawy, szczególnie przed budową takiego obiektu w ich okolicy. W czasie transportu paliwa do reaktora lub podczas wywożenia odpadów może dojść do wycieku promieniotwórczych substancji. Wreszcie - elektrownia atomowa to wymarzony cel dla terrorystów. Wskazuje też na bagatelizowany aspekt finansowy: Polski, nawet Polskiej Grupy Energetycznej, nie stać na taką inwestycję. Jeśli nawet, to nie należy się łudzić, że firma nie wrzuci tego w ceny energii, które każdy z nas odczuje na własnej skórze. Miliardy lepiej wydać na modernizację. A gdyby dodać do tego inwestycje w odnawialne źródła energii, czyste elektrownie węglowe, wiatrowe i produkujące prąd z biomasy, możemy być spokojni przez kilka pokoleń… Jednak energetyka węglowa (i wiatrowa) wcale nie jest tańsza od jądrowej - podkreślają zwolennicy "atomówki". Jeśli, to tylko w kilku miejscach na ziemi - tam, gdzie węgiel jest bardzo płytko. Gdzie indziej jest droższa ze względu na tzw. koszty zewnętrzne, m.in. opłaty środowiskowe. - Nie ma dokąd uciec przed energetyką jądrową. Wiatr jest niestabilny, słońce w nocy nie świeci, węgiel się kończy, a wodę już wykorzystaliśmy - tłumaczy doc. dr inż. Andrzej Strupczewski z Instytutu Energii Atomowej w Świerku. - Wybór jest prosty, jeśli chcemy być niezależni energetycznie - podkreśla. Czy jednak Polska będzie miała w 2020 r. taką elektrownię? Technicznie jest to możliwe, jednak Międzynarodowa Agencja Atomistyki oblicza, że budowa pierwszej instalacji trwa kilkanaście lat, nawet krajom z atomowym doświadczeniem zajmuje to dziesięć lat. Problemem najbardziej opóźniającym inwestycje nie jest technika, ale ludzie. A kluczem do powodzenia jest silne i trwałe poparcie społeczne. Potrzebna jest akcja informacyjna, a także uczciwy dialog, który w Polsce jeszcze nawet się nie rozpoczął. Odstraszanie gości Przeciwnicy energii uzyskiwanej z atomów mają też sporo możliwości odwołań oraz zaskarżeń wszystkich możliwych decyzji urzędników. Budowę elektrowni można przeciągać. Jak zapowiada Dubiel, jego organizacja znalazła już prawników, którzy za darmo pomogą w zaskarżaniu decyzji urzędników. Ale największym sojusznikiem ekologów - jak twierdzi Dubiel - będą, jak kiedyś, mieszkańcy okolic przyszłej budowy. Bo to, co zdaniem rządu jest konieczne dla kraju, wcale nie cieszy np. mieszkańców okolic Żarnowca, który wciąż znajduje się na czele listy możliwych lokalizacji. - Jesteśmy dziś gminą turystyczną, a elektrownia odstraszyłaby gości - mówi Bohdan Sokołek, sołtys Żarnowca. Protesty mieszkańców są bardzo prawdopodobne, protestować będą ekolodzy. Tyle że jeśli jeszcze kilka lat temu przeciwnicy energetyki jądrowej mogli liczyć na poparcie ogromnej większości społeczeństwa, dziś jest inaczej. A niechcianą w Żarnowcu elektrownię chętnie wezmą do siebie inni, np. Bełchatów czy Nowe Miasto n. Pilicą. Albo Klempicz k. Wronek. Są tam wykupione tereny, które mogą pomieścić cztery bloki jądrowe po 1000 MW każdy. 12 ha ziemi pod elektrownię od kilkunastu lat jest otoczone ogrodzeniem, leży odłogiem i czeka na lepsze czasy. Tak jak podupadająca wieś. Projektowi budowy nie mówią "nie" władze kopalni i elektrowni Bełchatów. - Gotowa infrastruktura i dobra lokalizacja pozwalają nam myśleć o elektrowni jądrowej. Przygotowaliśmy koncepcję budowy w sąsiedztwie obecnej elektrowni - deklaruje Jacek Kaczorowski, prezes Kopalni Bełchatów. W ocenie ekspertów, ta kandydatura stoi wysoko, jednak najpewniej nie wygra pierwszego rozdania, raczej drugie. Elektrownia w Bełchatowie powstałaby wtedy ok. 2030 r., kiedy to mają się wyczerpać okoliczne złoża węgla. Odpady do środowiska Przeciwnicy rozwoju tego typu energetyki wskazują na niebezpieczeństwo związane ze składowaniem odpadów jądrowych. Obecnie nie ma stuprocentowo skutecznej metody ich utylizacji. Nie jest ich dużo, lecz muszą być izolowane od środowiska przez co najmniej… 100 tys. lat. - Mam wątpliwości, czy wolno byłoby nam zostawiać te odpady przyszłym pokoleniom. Na zasadzie: zostawiamy to wam, wy się o to martwcie. Zawsze istnieje niebezpieczeństwo przeniknięcia odpadów do środowiska - mówi franciszkanin o. Świerczek z REFA. Także to zachęca do większego niż do tej pory zainteresowania się energią ze źródeł odnawialnych. O. Świerczka nie przekonują zapewnienia, że w Polsce istnieją tzw. wysady solne (kilkukilometrowe słupy soli w głębi ziemi) na Kujawach, gdzie ponoć bezpiecznie można je składować. Zresztą te "schowki" to sprawa dalszej przyszłości, bo przez pierwsze 70 lat odpady paliwa są przechowywane przy elektrowni. Zdaniem Państwowej Agencji Atomistyki, bardziej palącym problemem niż odpady jest brak odpowiednich specjalistów. Ekipa wyszkolona do obsługi Żarnowca postarzała się i nie ma następców. Spora grupa inżynierów wyjechała do pracy w USA, a na uczelniach zlikwidowano odpowiednie kierunki studiów. W Europie specjaliści są wręcz zasysani przez prywatne firmy. Wciąż brakuje pracowników mających potrzebne umiejętności. Sieć na jeden blok Z badań Politechniki Śląskiej wynika, że sieć energetyczną w obecnym stanie da się wykorzystać tylko przy jednym bloku o mocy 1,6 tys. MW, i to zlokalizowanym w Żarnowcu. - Oddanie do użytku kolejnych, a planowane są cztery, będzie wręcz groźne dla systemu, bo jest on za mały na takie bloki - twierdzi prof. Jan Popczyk. Co w zamian? Powinniśmy się zainteresować bardziej odnawialnymi źródłami energii, także geotermią, która ma ogromne, niewykorzystywane dotychczas możliwości. A skoro już tak bardzo chcemy być krajem atomowym, można się przymierzyć do zastosowania rozproszonej energetyki jądrowej. - Są firmy, które oferują małe bloki - twierdzi prof. Popczyk. - Gdybyśmy wybrali to rozwiązanie, zniknęłyby w dużym stopniu problem sieci i obawy o poziom bezpieczeństwa, moglibyśmy łatwiej dostosować moc takiej małej elektrowni do aktualnych potrzeb systemu - podkreśla. Jednak Dubiela takie stwierdzenia o szkodliwości mniejszych elektrowni nie przekonują. - To tylko kwestia skali - ocenia. - Nasze bezpieczeństwo wymaga uniezależnienia się nie tylko od Rosji, ale także od atomu - uważa. Decyzje rządu pokazują jednak, że elektrownie jądrowe w Polsce raczej powstaną. Ze względów społecznych (np. masowych protestów) mogą zostać tylko nieco odłożone plany.


Greenpeace: żywność z okolic Czarnobyla ciągle napromieniowana

Organizacja ochrony środowiska Greenpeace podała w poniedziałek w raporcie,że ćwierć wieku po katastrofie w elektrowni atomowej w Czarnobylu setki tysięcy Ukraińców w dalszymciągu spożywają napromieniowaną żywność. Według organizacji w próbkach mleka, jagód, ziemniaków i warzyw korzeniowych pochodzących z dwóch ukraińskich obwodów wykryto wysoki stopień skażenia promieniotwórczym izotopem cezu-137, pochodzącym jeszcze z 1986 roku. Obwody te znajdują się w północno-zachodniej części Ukrainy, poza tak zwaną "zoną" wokół elektrowni.Ekspert Greenpeace Iryna Labunska skrytykowała władze za zaprzestanie przed dwoma laty badania napromieniowania żywności w tych regionach.Próbki pobrano w obwodach rówieńskim i żytomierskim, które przed 25 laty znajdowały się na drodze radioaktywnej chmury z Czarnobyla. W jednej z wiosek niedaleko Równego próbki mleka wykazały skażenie 16-krotnie przewyższające dopuszczalny poziom. Wgrzybachi jagodach poziom napromieniowania był czterokrotnie wyższy od dopuszczalnego.Jak podano w raporcie, choć większość mleka jest spożywana w rejonie, w którym jest ono produkowane, jagody i grzyby stanowią większe niebezpieczeństwo, gdyż są sprzedawane nawet na odległych rynkach.Katastrofa elektrowni jądrowej w Czarnobylu wydarzyła się 26 kwietnia 1986 roku. Doszło do niej w wyniku wybuchu reaktora jądrowego bloku nr 4.Była to największa katastrofa w historii energetyki jądrowej i jedna z największych katastrof przemysłowych XX wieku.W wyniku awarii skażeniu promieniotwórczemu uległ obszar prawie 150 tysięcy km kw. na pograniczu Białorusi, Ukrainy i Rosji, a wyemitowana z uszkodzonego reaktora chmura radioaktywna rozprzestrzeniła się po całej Europie. W efekcie skażenia ewakuowano i przesiedlono ponad 350 tysięcy osób. (PAP)jo/ mc/8707952


Tichý ledoborec. Angela Merkelová přežila za 12 let vlády i vážné krize, ustála je s ledovým klidem

Křesťanskodemokratická unie (CDU) kancléřky Angely Merkelové zůstává jasným favoritem německých parlamentních voleb, které proběhnou v neděli 24. září. Podle sociologů jde především o sázku na jistotu. Němci populární kancléřku za dvanáct let její vlády velmi dobře znají. A věří, že dokáže s ledovým klidem zvládat i složité situace. Jako třeba finanční krizi po roce 2008 nebo tu migrační z let 2014-15. Merkelová ale umí i překvapit a zabodovat nečekanými rozhodnutími. Třeba úplným odmítnutím jaderné energie po havárii v japonské Fukušimě. Berlín- Přesně v 11 hodin a 54 minut složila v Bundestagu 22. listopadu 2005 kancléřský slib tehdy 51letáAngela Dorothea Merkelová. Jako první žena. Jako první člověk v roli kancléře sjednocenéhoNěmeckapocházející z komunistické NDR. A konečně i jako první spolkový kancléř s datem narození po druhé světové válce. Při pohledu zpět na dvanáct let vlády Angely Merkelové se přitom jeví jako klíčová zejména čtyři z nepřeberné řady rozhodnutí, která za tu dobu kancléřka učinila. Vehementními státními zásahy řešila v Německu hrozbu globální finanční krize v roce 2009. Prosadila řešení řeckého problému v eurozóně kritizovanými úspornými opatřeními. Zásadně změnila po havárii v japonské Fukušimě svůj názor na budoucnost jaderné energetiky. A konečně: přes nesouhlas mnoha evropských i přímo německých politiků otevřela předloni svoji zemi statisícům uprchlíků. I přes často zaznívající kritiku se zdá, že to vše navíc zvládla ke spokojenosti nemála Němců. Alespoň soudě podle průzkumů veřejného mínění. Kancléřka míří ke čtvrtému vítězství za sebou s náskokem zhruba patnácti procent na druhé sociální demokraty. Jeden z kreslených vtipů v německých médiích nedávno trefně definoval, jak v Německu v posledních letech vypadá volební kampaň. Všichni za ni utrácejí velké peníze, ale nakonec vždy vítězí Merkelová. S nástupem nynější kancléřky do funkce začala éra vyrovnaného rozpočtu - v roce 2007 jej Německo mělo poprvé od sjednocení. Merkelová dokonce prosadila do ústavy dodatek, že vyrovnaný musí být federální rozpočet i rozpočet všech šestnácti spolkových států. Když o rok později v USA zbrankrotovala investiční banka Lehman Brothers, kancléřka spustila preventivní opatření. Stát půjčil druhé největší německé bance Commerzbank 18 miliard eur a v rámci pomoci v ní převzal čtvrtinový podíl. Stabilizační vládní fond pro německé banky, pojišťovny a penzijní fondy v říjnu 2008 činil 500 miliard eur. "Nebude žádná ochrana a žádná omluva pro manažery, kteří udělali chyby," prohlásila v den, kdy odstoupil ředitel Georg Funke, ředitel hypoteční banky Hypo Real. Krachující banku převzal a zachránil stát. Výrobu automobilek podpořila Merkelová šrotovným. Nabídla vlastníkům automobilů výhodný nákup nových vozů, pokud se zbavili starého, k životnímu prostředí méně šetrného auta. Mezi tvrdé kritiky šrotovného patřil v té době například český prezident Václav Klaus. Merkelová také zýhodnila firmy, které nepropustily zaměstnance, ale zavedly takzvaný kurzarbeit. Tedy zkrácenou pracovní dobu. Krizí proplulo Německo pod jejím kormidlováním bez velkých otřesů. Nezaměstnanost klesla z pěti milionů lidí v době nástupu Merkelové do funkce na 2,7 milionu o šest let později. "Krize nás donutila dělat věci a překročit hranice, které bychom jinak nedělali a nepřekročili," uvedla v rozhovoru pro deník Bild. Jasně se vyjádřila v novoročním projevu v roce 2013. "Svět se stále nepoučil z leckde devastující finanční krize. Nezodpovědnosti, které se tehdy staly, se nesmí opakovat. V sociálně-tržním hospodářství je stát garantem pořádku a lidé v něj musí mít důvěru." Volby v roce 2009 Angela Merkelová vyhrála s tím, že zruší plán předchozího kancléřeGerharda Schrödera, který chtěl uzavřít všechny atomové elektrárny v Německu do roku 2020. Tvrdila, že i přes rozvoj obnovitelných zdrojů země energii z jádra nadále potřebuje. Že Německo nemůže být závislé na dovozu elektřiny. A poukazovala na to, že atom navíc představuje čistou energii, šetrnou k životnímu prostředí. Když 11. března 2011 vlna tsunami způsobila kolaps jaderné elektrárny v japonskéFukušimě, kancléřka obrátila. Oznámila, že ji přesvědčily vědecké důkazy o nebezpečí atomových reaktorů. "Musíme si přiznat, že takové katastrofy nelze vyloučit a jsou možné i v tak vyspělé zemi, jakou je Japonsko," uvedla. Výsledkem je závazek, že Německo zavře všechny své jaderné elektrárny do roku 2022. Řecký premiér Andreas Papandreu v říjnu 2009 poprvé přiznal, že řecká ekonomika je v mnohem horším stavu a podstatně zadluženější, než dosud Atény uváděly. Merkelová zpočátku nespěchala s uklidněním trhů a udržením Řecka v eurozóně. Ještě v březnu následujícího roku prohlásila v Bundestagu, že kterákoliv země může o členství přijít, pokud nedodržuje podmínky. Následně musela čelit kritice, že není dostatečně solidární. Zaznívala nejen z Bruselu. Když Merkelová vstoupila do jednání o pomociŘecku, trvala na tom, aby se na ní podílel i Mezinárodní měnový fond. A především na tom, že Řecko musí přijmout velmi tvrdý plán úsporných opatření. Kritizována byla znovu z mnoha stran. Objevovaly se výrazy jako Merkiavelli nebo Merkonomika. Na demonstraci v Aténách vítali političku během její návštěvy Řekové s kresbami, na kterých měla uniformu SS s hákovým křížem na rameni. Ani německá média kancléřce moc nepomáhala. Vlivný Bild psal o tom, že líní Řekové chtějí německé peníze. V Bundestagu v projevu k poslancům své CDU ale 31. srpna 2011 mluvila jinak. "Nechci vstoupit do historie jako politik, který zničil euro." A jak to po několika letech dopadá? Letos v červenci se balkánská země po třech letech vrátila na dluhopisové trhy. "Potvrzuje to pozitivní trajektorii řecké ekonomiky, která postupně směřuje k opuštění krize a záchranných programů," citovala agentura Reuters nejmenovaného vládního představitele. Ten tak dal Merkelové a jejímu řešení víceméně za pravdu. Téma imigrace Merkelová jako kancléřka deset let neřešila intenzivně. Rozhodně netvrdila, že přistěhovalce Německo nutně potřebuje. V roce 2010 prohlásila, že "politika multikulturalismu selhala". Až do následujícího roku byl německý pracovní trh pro občany nových členských zemí Evropské unie - tedy i pro Čechy - zavřený. Otevřel se až 1. května 2011. Nejen trh, ale i hranice Německo naplno otevřelo žadatelům o azyl předloni v létě. Jako symbol otevřenosti, tolerance a také vysoké životní úrovně a vysokých platů mířili k německým hranicím statisíce Syřanů, Iráčanů, Afghánců a v menší míře i obyvatelé jiných států. Merkelová rozhodla, že ty, kteří prchají před válkou, má Německo morální povinnost přijmout. Ačkoliv policie a armáda byly připraveny v první polovině září německé hranice hlídat a běžence bez dokumentů vracet zpět, rozkaz nepřišel. Kancléřka nerozdělila ani tak Německo, jako Evropu. Hlavně ta střední se zlobila: Česká republika, Maďarsko, Polsko a Slovensko její vstřícnost vůči muslimským uprchlíkům nesdílely a nesdílejí. Příchod statisíců lidí ale zaskočil všechny. I Němce. Merkelová od příslibu přijímat válečné uprchlíky neustoupila a nezřekla se ho. Slavný výrok "Wir schaffen das" (Zvládneme to, pozn. red.) neodvolala. Dokonce odmítla stanovit roční maximum přijatých žadatelů o azyl, jak to po ní žádal například její politický spojenec, bavorský premiér Horst Seehofer. Udělala něco jiného. Slíbila, že už se nebude opakovat situace, kdy německé úřady nemají kontrolou nad tím, kdo do země přichází. Zůstane otevřená, ale tolik lidí jako v roce 2015 už přijímat nebude. Projevilo se to v průzkumech popularity. Po propadu v nich začala Merkelová znovu stoupat a málokdo pochybuje, že by volby 24. září opět nevyhrála. Už naznačila, co hodlá ve čtvrtém volebním období dělat. Odmítla zvyšování daní a chce položit základy pro maximálně tříprocentní nezaměstanost v Německu v roce 2025. Velkou výzvou pro ni bude zajištění bezpečnosti a předcházení teroristickým útokům.