Orbán Viktor és Hszi Csin-ping a nukleáris ipart érintő megállapodást kötött

Húsz éve nem járt kínai elnök Magyarországon, Hszi Csin-ping viszont szerda óta Budapesten van. A tárgyalásokról és a megállapodásokról Orbán Viktor és Hszi Csin-ping tett bejelentéseket. Stratégiai partnerséget kötött Kína és Magyarország, az együttműködést kiterjesztik a nukleáris iparra is. Kövesse az Indexet Facebookon is! Orbán Viktor azzal kezdte a sajtótájékoztatót, nagy megtiszteltetés, hogy a diplomáciai kapcsolatok felvételének 75. évfordulóján, hivatalos látogatáson köszönthetik Hszi Csin-pinget. Húsz éve nem járt kínai elnök Magyarországon, de az akkor még egy teljesen más világ volt, talán nem is gondolták, hogy mennyi változás történhet két évtized alatt. „Túl vagyunk egy emberéletek millióit követelő világjárványon. Személyesen is megköszönöm elnök úrnak a nagy bajban nyújtott komoly segítséget, amellyel rendkívül sok magyar ember életét menthettük meg. Két éve a háború árnyékában élünk, és soha sem volt akkora kockázata egy akár világméretű háborúnak, mint éppen most” – sorolta Orbán Viktor, hozzátéve: húsz éve egyközpontú világrend volt, most többközpontú világrendben élünk, ennek egyik tartóoszlopa a Kínai Népköztársaság, amely ma már meghatározza a világgazdasági és világpolitikai folyamatok menetét. Magyarország mindig is baráti kapcsolatokat ápolt Kínával, amelyeknek szilárd politikai alapjai voltak, mindig is az egy Kína elvét vallottuk, mindig is a kölcsönös tisztelet alapján álltunk, mindig is úgy tekintettünk Kínára, mint egy baráti országra, és nem is tudott úgy fordulni a történelem kereke, hogy a két ország szembekerült volna egymással. Az együttműködés a folyamatos barátság hosszú évtizedeinek története – fogalmazott Orbán Viktor. A kormányfő szerint különösen nagy szükség volt a látogatásra, amikor a szomszédban háború zajlik. Magyarország hangja Európában magányos hang, Orbán Viktor szerint Európa a háború oldalán áll, de Magyarország kivétel, támogatják a kínai békekezdeményezést is. A miniszterelnök elmondta: a húsz évvel ezelőtti állapotokhoz képest a két ország kereskedelmi kapcsolata a négyszeresére emelkedett, a légi járatok száma is bővült. Akkor baráti együttműködésről beszélt a két ország, ma pedig a közösen kiadott nyilatkozat stratégiai partnerségről szól. Megtiszteltetés és nagy lehetőség Magyarország számára, hogy Kína meghívott bennünket, hogy vegyünk részt a kínai gazdaságban, játsszunk szerepet a kínai gazdaság modernizációjában. Kína hajlandó részt venni a magyar gazdaság fejlesztésében és modernizációjában. Húsz évvel ezelőtt nem lehetett Magyarországon, legfeljebb nagyítóval találni kínai beruházást. Jelen pillanatban 6400 milliárd forintnyi kínai beruházás zajlik Magyarország területén. Az önök befektetései emberek tízezreinek adnak munkát, biztonságos és kiszámítható megélhetést. Ezekért a beruházásokért versengünk – hangsúlyozta Orbán Viktor, leszögezve: Magyarország továbbra is korrekt, tisztességes körülményeket biztosít kínai vállalatoknak, és megteremtik a lehetőségét, hogy a legmodernebb nyugati és a legmodernebb keleti technika Magyarországon találkozzon. A miniszterelnök kiemelte, a magyaroknak komoly ambíciói vannak, egy szégyenteljes évszázadot elvesztettünk, de a 21. századot meg akarjuk nyerni, ehhez a győzelemhez partnerekre, befektetőkre, és a világ legmodernebb technológiájára van szükség, ezért köszönik a kínai elnöknek és delegációjának azt az együttműködést, amely a legjobb technológiákat hozza Magyarországra elektromobilitásban, vasútiparban és IT-szektorban. Emellett újabb mezőgazdasági és élelmiszeripari termékeket exportálhat Magyarország Kínába, valamint kiterjesztik az együttműködést a nukleáris iparra. Hszi Csin-ping: Barátságos és gyümölcsöző tárgyalást folytattunk Hszi Csin-ping arról beszélt, nagy örömmel tölti el, hogy állami szintű látogatást tehet Magyarországon. Megköszönte Sulyok Tamásnak, Orbán Viktornak és a magyar kormány tagjainak a vendéglátást. A kínai nép szívélyes üdvözletét is átadta a magyar nép irányába. Idén ünnepeljük a diplomáciai kapcsolatfelvétel 75. évfordulóját. A két fél mindig is a kölcsönös tisztelet és előnyök útját követte annak érdekében, hogy a kapcsolatunk a megfelelő irányba fejlődjön. A történelem során most tapasztalhatjuk a legjobb kapcsolatot a két ország között. Barátságos és gyümölcsöző tárgyalást folytattunk, mélységében megvitattuk álláspontunkat és konszenzust értünk el a kapcsolatok erősítése tekintetében az új korszakban. Hszi Csin-ping elárulta, fontos, kétoldalú együttműködést tartalmazó dokumentumokat írtak alá. Abban is egyetértettek, hogy Kína és Magyarország mindig jó barátok voltak, amelyek bíznak egymásban, kölcsönösen előnyös kapcsolatok kialakítására törekednek. Úgy döntöttek, hogy közös nyilatkozatot adnak ki, amelyben bejelentik az átfogó stratégiai partnerséget Kína és Magyarország között az új korszakra vonatkozóan. Ebből az új kiindulási pontból minden tőlük telhetőt megtesznek, hogy az együttműködést egy arany útra vezessék, amely nagyobb célok elérését szolgálja. Ez lehetővé teszi számukra, hogy újabb lendületet adjanak a két ország fejlődésének. Mindkét fél fenntartja a szoros együttműködést magas szinten, megerősítik a párbeszédet és kormányzati tapasztalatokat osztanak meg egymással, támogatják egymás érdekeit. Kína nagyra értékeli Magyarország szilárd elkötelezettségét az egy Kína elv irányába és támogatja Magyarországot a nemzeti érdekeinek megfelelő gazdasági fejlődés útján. Mindketten egyetértünk abban, hogy az Övezet és Út kezdeményezés, illetve Magyarország keleti nyitás stratégiája kompatibilisek egymással – húzta alá a kínai elnök, hozzátéve: szorosabbra vonják az együttműködést, mélyítik azt például a kereskedelmi és a pénzügyi területen, valamint előmozdítják a Budapest–Belgrád vasútvonal megvalósulását és más projekteket. Hszi Csin-ping arról is beszélt, mindketten hisznek abban, hogy szilárd alapja van a hagyományos barátságnak a két ország között, és folytatják országnyelveik tanításának támogatását, kihasználják a kulturális központokat, megerősítik a sport és a média területén az együttműködést, valamint előmozdítják a kölcsönös tanulást a különböző kultúrák és emberek között. Tovább javítják a kölcsönös be- és kilépési politikát, előmozdítják a közvetlen járatok fejlődését. Abban is hisznek, hogy az együttműködés Kína és a kelet-közép-európai országok között egybeesik a kiterjedt konzultáció elvével, kiváló példája ez a régiók közötti együttműködésnek. Kína és Magyarország közösen dolgozik majd azon, hogy kiterjessze ennek a terjedelmét, és emelje az együttműködés szintjét. Kína nagyra értékeli az átfogó együttműködést az Európai Unióval, fontos pólusként tekintenek Európára a többpólusú világban, és kulcsfontosságú partnerként tekintenek rá Kína modernizációjában. Azt is támogatják, hogy Magyarország nagyobb szerepet játsszon az Európai Unióban. Hszi Csin-ping úgy látja, Kína és Magyarország hasonló álláspontot képvisel nemzetközi és regionális ügyekben, így erősítik a kommunikációt és a koordinációt a többoldalú arénában is. A kínai elnök végül hangsúlyozta, a kínai embereket egy olyan erőfeszítésben vezetik, amelynek eredményeképpen megújul az országuk Kína modernizációjának az irányába tartó útján. Kína modernizációja pedig óriási lehetőségeket jelent a világnak. Kína közös fejlődést és prosperitást kíván élvezni Magyarországgal, a közös erőfeszítések segítségével Kína és Magyarország fényesebb jövő elé tekint – zárta a közös sajtótájékoztatót Hszi Csin-ping. Hszi Csin-ping szerda esteérkezettMagyarországra. A kínai elnöktalálkozotttöbbek között Orbán Viktor miniszterelnökkel és Sulyok Tamás államfővel is. AKibeszélőbenHorváth Leventével, az Eurázsia Központ igazgatójával beszélgettünk Kínáról, Hszi Csin-pingről, valamint a kínai–magyar kapcsolatokról. (Borítókép: Orbán Viktor miniszterelnök (j3) Hszi Csin-ping kínai elnökkel (b3) tárgyal a Karmelita kolostorban 2024. május 9-én. Fotó: Miniszterelnöki Sajtóiroda / Benko Vivien Cher / MTI) Kövesse az Indexet Facebookon is!


Bez uhlí v roce 2038. ‚Klima nezajímá, co považuje uhelná komise za přijatelné,‘ kritizuje ekolog Ač

Uhelná komise doporučila vládě rok 2038 jako termín, kdy by Česko mělo přestat pro výrobu elektřiny používat uhlí. Podle představitelů ekologických organizací je termín absurdně pozdní. „Rok 2038 není v souladu se závazky, které Česká republika přijala ratifikací Pařížské dohody. Doporučujeme jako nejpozdější termín rok 2030,“ říká v Pro a proti člen stínové uhelné komise, ekolog z Ústavu výzkumu globální změny Akademie věd ČR Alexander Ač.Člen vládní uhelné komise a náměstek ministra průmyslu a obchodu René Neděla považuje rok 2038 jako realistický za podmínek, které na jednání komise byly zmiňovány. Také nevidí problém s plněním mezinárodních závazků.„Na celkovém podílu emisí se Česko podílí 0,3 procenta, takže náš dopad na globální emise je minimální. My se primárně zabývali tím, jestli jsme schopni a za jakých podmínek zaručit našim občanům dostatek elektrické energie. U dřívějších termínů je to nereálné nahradit instalovaný výkon jinými zdroji.“Ekolog ale apeluje na individuální odpovědnost: „Z pohledu globální teploty je rozdíl minimální, ale pokud by se jako my zachovaly všechny státy, tak nárůst globální teploty výrazně překročí dva stupně Celsia i veškerá rizika, která z toho plynou.“„Scénáře uznávaných institucí říkají, že za významné podpory obnovitelných zdrojů a zachování nebo rozšíření kapacity jaderných zdrojů je reálný scénář odstavit uhlí bez ohrožení energetické bezpečnosti. To ale jen tehdy, když si řekneme, že je to priorita a uděláme maximum,“ říká Ač.Neděla ujišťuje, že komise všechny možné návrhy brala v potaz. „Snažili jsme se na to podívat opravdu nezaujatě. Ale když bude elektrifikováno teplárenství a stoupne počet elektromobilů, tak to bude mít dopad na spotřebu. A tu bude třeba pokrýt.“Ač oponuje: „Ekonomická stránka sama říká, že využívání uhlí nebude dávat další smysl. Ale naléhavost situace není dostatečně reflektována ve výstupech komise. Chápu, že se snaží vše vnímat komplexně, ale klima a oteplování nezajímá, co je pro nás akceptovatelné.“Náměstek připomíná, že komise také reflektuje evropské modely vývoje emisních povolenek. „Reflektuje možnost nasazení uhelných nebo plynových zdrojů, takže vše by mělo být podchyceno.“A opakuje klíčovou roli energetické bezpečnosti, tedy že všichni občané v České republice budou mít dost energie. „Také je klíčové stihnout dostavbu jaderných bloků podle harmonogramu i rozvoj malých modulárních reaktorů a transformace teplárenství,“ shrnuje René Neděla.„Společnost se musí rozhodnout, že pro co nejrychlejší eliminaci emisí skleníkových plynů udělá všechno. Pokud to nebude priorita, tak jako to není priorita dnes, tak se to nestane,“ kritizuje vlažný postoj státu ke klimatické změně Alexander Ač.


Slovinci v referende rozhodnú o výstavbe druhého jadrového reaktora v elektrárni Krko

Slovinci tento rok v referende rozhodnú o výstavbe druhého jadrového reaktora v elektrárni Krko. Politickú dohodu na vypísaní referenda v utorok ohlásil slovinský premiér Robert Golob. Jediný jadrový blok v Krku majú v roku 2043 vyradi z prevádzky. Vetci sme sa zhodli, e cesta kbezuhlíkovej spolonosti musí by na jednej strane vydládená obnovitenými zdrojmi energie a na druhej strane jadrovou energiou, povedal Golob po stretnutí slídrami vetkých parlamentných strán, zástupcami talianskej a maarskej meniny, predsedom parlamentu a prezidentkou Nataou Pircovou Musarovou. Pri takomto dôleitom projekte vzhadom na jeho hodnotu aj budúcnos krajiny sa musí dosiahnu konsenzus. Budeme hada spoloné rieenia, dodal. Referendum sa oakáva do konca tohtoroka. Politické strany sa dovtedy majú dohodnú na presnom znení referendovej otázky, jeho termíne a alích prípravných innostiach. Konené rozhodnutie oinvestícii sa má urobi vroku 2027alebo 2028, ke by mala by známa celková hodnota investície a menovitý výkon nového reaktora, povedal Golob. Náklady na projekt sa odhadujú na 10miliárdeur. Jadrová elektráre Krko sa nachádza pribline 40kilometrov západne od chorvátskeho hlavného mesta Záhreb. Postavili ju spolone Slovinsko sChorvátskom ete v80.rokoch, ke boli súasou Juhoslávie. Pôvodne mala by vyradená zprevádzky u vroku 2023, modernizáciou sa jej ivotnos predila a do roku 2043.Jej jediný reaktor svýkonom 700megawattov pokrýva pribline 20percent energetickej spotreby Slovinska a 17percent spotreby Chorvátska.


Sikítoznak az atomok összeolvadás közben

Kövesse az Indexet Facebookon is! Látványos, vagy inkább hangzatos videótadott kiaz MIT Plazmatudományi és Fúziós Központjának (PSFC) egyik tudósa. A felvételen egy rövid fúziós reakció zajlik, amely hátborzongató hangeffekttel jár együtt. A fúziós reaktorokban addig hevítik a reakcióhoz használt gázokat, amíg a villámgyorsan száguldozó részecskéik egymásba ütköznek, és összeolvadva óriási energiamennyiséget szabadítanak fel. A cél a felszabaduló energia tárolása és elektromos árammá alakítása, ami óriási előnyökkel jár a hagyományos, maghasadásra épülő nukleáris reaktorokkal szemben:bőségesebb nyersanyagellátás,több energia, kevesebb környezetszennyezés, nagyobb biztonság. Legalábbis ez a terv papíron, de a gyakorlatban még nem sikerült megoldani a dolgot. A kísérleti fúziós reaktorokban egyelőre nem tudják elég ideig fenntartani a reakciót, nagyon kis léptékű az energiatermelés, és az egész folyamat több energiát emészt fel, mint amennyit termel – bár a Lockheed Martin aztállítja, már tíz éven belül megépítenek egy valóban használható reaktort. A PSFC-ben az Alcator C-Mod nevű plazmafúziós reaktorral folynak kísérletek. A teherautó méretű, hengeres gépezetben egy gyűrű alakú, üreges mágneses kamrában próbálják helyben tartani és fúzióra ösztönözni a plazmát. A kamra falán található egy ablak, amelyen keresztül szabad szemmel is látszik a folyamat: /* */ Theodore Golfinopoulos, a reaktorral dolgozó egyik fizikus készített egy néhány másodperces videót is, amelyen látszik, ahogy az ablakon keresztül felvillan a fuzionáló plazma. De nemcsak látszik, hanem hallatszik is. A videón a villanást kísérteties, sikolyszerű hang kíséri: 5 könyvTöbb mint 600 meghökkentő, érdekes és tanulságos történet! Kövesse az Indexet Facebookon is!


Wojtunik: CBA kontroluje zamówienia w spółce PGE Energia Jądrowa

CBA kontroluje wybrane zamówienia publiczne w spółce PGE Energia Jądrowa; sprawdzane są zamówienia z ostatnich dwóch, trzech lat - powiedział w piątek szef CBA Paweł Wojtunik. Zarząd spółki uważa, że w kontekście planowanych przetargów "korzystanie z ochrony antykorupcyjnej jest niezbędne". Wojtunik poinformował w TVN24, że kontrola rozpoczęła się w czwartek. Zaznaczył, że na razie nikt nie jest o nic podejrzany, a kontrola ma zweryfikować prawidłowość przeprowadzania zamówień publicznych. Szef CBA nie chciał jednak wskazywać konkretnych przedsięwzięć. Prezesem PGE Energia Jądrowa S.A. jest od lipca były minister skarbu Aleksander Grad. Kieruje on również spółką PGE EJ1. - Wyrażam zadowolenie z faktu, ze CBA przeprowadzi kontrole zamówień publicznych prowadzonych w spółce za okres ostatnich trzech lat, a więc przed objęciem przeze mnie funkcji prezesa zarządu - powiedział Grad, cytowany w oświadczeniu zarządu PGE Energia Jądrowa S.A. Spółka poinformowała także, że w najbliższych latach planuje wiele postępowań przetargowych i "korzystanie z ochrony antykorupcyjnej jest w takim projekcie niezbędne". PGE Energia Jądrowa odpowiada za realizację linii biznesowej energetyki jądrowej w Grupie Kapitałowej PGE. Podlega jej spółka celowa PGE EJ1, która odpowiada za działania w sferze technicznej, technologicznej, organizacyjnej i formalno-prawnej, związane z budową pierwszej elektrowni jądrowej w Polsce. PGE EJ1 odpowiada także za wybór partnera, z którym utworzy konsorcjum do budowy siłowni oraz za przetarg na dostawcę technologii, który ma zostać rozpisany w tym, a zakończony w 2013 r. Również do końca 2013 r. ma być znana ostateczna lokalizacja pierwszej elektrowni. Na krótkiej liście znajdują się: Żarnowiec i Choczewo (woj. pomorskie) oraz Gąski (woj. zachodniopomorskie). W obecnych planach rządu jest budowa dwóch elektrowni jądrowych o mocy po ok. 3000 MW. Pierwszy blok pierwszej siłowni ma ruszyć do końca 2020 r. PGE została wskazana jako inwestor. Wojtunik odniósł się też do ostatnich doniesień "Gazety Wyborczej", która opublikowała zdjęcia, na których Tomasz Kaczmarek występuje półnagi nad walizką pełną pieniędzy. Jak napisała "Gazeta" były to pieniądze, które udający biznesmena "agent Tomek" miał wręczyć w ramach operacji dotyczącej willi w Kazimierzu. CBA, na czele którego stał wtedy obecny wiceprezes PiS Mariusz Kamiński, podejrzewało, że dom należy do Jolanty i Aleksandra Kwaśniewskich. Wojtunik powiedział, że nie wie, dlaczego te zdjęcia się ukazały. Jak dodał, w tej sprawie narasta tyle "absurdalnych zarzutów, że trudno mu z tym polemizować". Pytany, czy publikacja zdjęć mogła mieć związek ze śledztwem przeciwko funkcjonariuszom, którzy pracowali w operacji dotyczącej Kwaśniewskich, szef CBA powiedział, że niepokoiły go informacje i plotki, że to CBA miało stymulować tego typu publikacje. - To jakiś absurd i informacje, do których trudno mi się odnieść - powiedział Wojtunik. Podkreślił, że to nie był przeciek kontrolowany, dodał, że jest przeciwnikiem jakichkolwiek przecieków, bo one bardzo szkodzą służbom. Jego zdaniem w czasie operacji "Krystyna", która dotyczyła zakupu willi w Kazimierzu, zostało przekroczone prawo. Przypomniał, że inicjował śledztwo w tej sprawie; postępowanie trwa już ok. dwóch lat. - Złożyłem zawiadomienia z kilku powodów: po pierwsze moim zdaniem narzędzie kontrolowanego zakupu zostało zastosowane w sposób absurdalny, nieproporcjonalny do sytuacji i wówczas ta sprawa mogła być wyjaśniana na poziome postępowań skarbowych, a nie tak, jak to zrobiono - na poziomie zaawansowanej sprawy operacyjnej i zakupu nieruchomości, co jest rzeczą niebywałą. Sam proces uzyskania zgody na te działania i determinacja, aby to zrobić, również wskazywały, że mogło dojść do przekroczenia uprawnień - mówił Wojtunik. Dodał, że jako szef służby sugerowałby, aby w tej sprawie zdawać się na ocenę niezawisłych sądów. - Ta sprawa wówczas powinna znaleźć się i chyba znalazła się pod lupą urzędu skarbowego, my dzisiaj nie prowadzimy żadnego postępowania, nie mam wiedzy, czy urzędy skarbowe się nią zajmują, dla nas ta sprawa jest zamknięta - zaznaczył. (JS)


Megkapja befagyasztott pénzét Észak-Korea

Megkezdődik csütörtökön a korábban egy makaói bankban befagyasztott észak-koreai pénzek átutalása. Phenjan mindeddig arra hivatkozva tagadta meg a jongbjoni atomreaktor bezárásáról februárban kötött megállapodás életbe léptetését, hogy nem férhetett hozzá az Egyesült Államok által pénzmosás címén befagyasztott, a Banco Delta Asiánál lévő számláihoz.


ONZ nie oczekuje wzrostu zachorowań na raka po katastrofie w Fukushimie

Katastrofa nuklearna, do jakiej doszło dwa lata temu w japońskiejelektrowni atomowej Fukushima, nie spowoduje wzrostu zachorowalności na raka, gdyż ludność szybkoopuściła zagrożony teren - poinformowało w piątek badające to zagadnienie naukowe gremium ONZ. Katastrofa nuklearna, do jakiej doszło dwa lata temu w japońskiej elektrowni atomowej Fukushima, nie spowodujewzrostuzachorowalności na raka, gdyż ludność szybko opuściła zagrożony teren - poinformowało w piątek badające to zagadnienie naukowe gremium ONZ.Według wyższego przedstawiciela Komitetu Naukowego ONZ ds. Skutków Promieniowania Atomowego (UNSCEAR) Wofganga Weissa, ewakuacja ponad 100 tysięcy ludzi znacznie zmniejszyła podatność tej grupy na zagrożenie radiacyjne.Otrzymane dawki były "tak niskie, że nie oczekujemy pojawienia się w przyszłości jakiegokolwiek wzrostu liczby przypadków raka" - powiedział Weiss dziennikarzom podczas spotkania UNSCEAR w Wiedniu. Poświęcone ono było dyskusji nad projektem raportu, który zostanie w tym roku przedstawiony Zgromadzeniu Ogólnemu ONZ.Towarzyszące silnemu trzęsieniu ziemi tsunami uderzyło 11marca2011 roku w położoną na północ od Tokio siłownię Fukushima, powodując stopienie się prętów paliwowych w trzech reaktorach oraz promieniotwórcze skażenie okolicznych terenów, z których ewakuowano 160 tys. osób. Była to największa katastrofa nuklearna od czasu wybuchu reaktora w elektrowni atomowej w Czarnobylu w 1986 roku.Ustalenia UNSCEAR wydają się nieco odbiegać od opublikowanego w lutym raportuŚwiatowej Organizacji Zdrowia(WHO), który twierdzi, iż u osób ewakuowanych z najsilniej skażonej strefy występuje nieznacznie podwyższone ryzyko zachorowania na niektóre rodzaje raka.Weiss wskazał, że podstawą studium UNSCEAR, opracowanego przez 80 ekspertów przy współudziale pięciu organizacji międzynarodowych, w tym WHO, były dane, zebrane w trakcie dłuższego czasu po katastrofie. "Dlatego oni (WHO) nie mieli pełnego obrazu. My także nie mamy pełnego obrazu, ale mieliśmy do dyspozycji dodatkowy rok (na badania)" - zaznaczył ekspert ONZ."Wyniki są nader oczywiste, dzięki ewakuacji wielu, wielu tysięcy ludzi dziesięciokrotnie zredukowano dawkę, na jaką byliby narażeni, gdyby pozostali w ewakuowanej strefie" - powiedział Weiss.Dodał, że w odróżnieniu od katastrofy w Czarnobylu w przypadku Fukushimy zdołano zapobiec przedostawaniu się do ludzkich organizmów radioaktywnego jodu wraz z wypijanym mlekiem. "W Czarnobylu wiele dzieci konsumowało mleko z dużą zawartością jodu, co spowodowało silną jego koncentrację w ichtarczycachi w następstwie wzrost zachorowań naraka tarczycy. Dawki napromieniowania tarczyc są w Japonii znacznie, znacznie niższe" - podkreślił.Według Weissa także w przypadku powolniejszego w rozpadzie niż jod radioaktywnego cezu nie należy oczekiwać, by wywołał on w Japonii "jakikolwiek wzrost zachorowalności na raka w ciągu następnych dziesięcioleci". (PAP)dmi/ ap/13912395


Mesto, ktoré vyrástlo vaka ernobyu

Slavuty je jedno z najmladích ukrajinských miest. Rodi sa zaalo v roku 1986 po ernobyskej havárii, o rok neskôr v om u bývali udia. Výplaty sú tam dvakrát vyie ako inde na Ukrajine. Slavuty je jedno z najmladích ukrajinských miest. Rodi sa zaalo v roku 1986 po ernobyskej havárii, o rok neskôr v om u bývali udia. iastone robotníci, ktorí udrovali odstavenú jadrovú elektráre, iastone obyvatelia, ktorí museli kvôli zdravotným rizikám opusti svoje pôvodné domovy, najmä mesto Pripja.SkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamouSkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamou tvr storoia od jadrovej katastrofy ije v meste bezmála 25 tisíc obyvateov. Nielene neumrelo, ale stále sa rozrastá, hovorí tajomníka mestskej rady Lidia Grigorivna Leonecová. Slavuty nezaprie, e sa stavalo ete za Sovietskeho zväzu. Obrie centrálne námestie vhodné na konanie najrôznejích osláv lemujú hranaté budovy mestského úradu, hypermarketu, umelecké koly a alie. Hne za nimi zaínajú tvrte panelákov, ale aj asti, kde sú len nízke rodinné domy. Obyvatelia pädesiatich národností Mesto má pomenované len hlavné, vemi iroké ulice. Zvyok tvoria takzvané kvartály - Kyjevský kvartál, Talinský kvartál a alie. Stavalo sa tak, e prili zástupcovia z jednotlivých sovietskych zväzových republík a vo svojom kvartáli vytvorili to najlepie, o vtedy bolo u nich k dispozícii, vysvetuje tajomníka mestskej rady. Mnoho z nich potom vo Slavutyi zostala, v meste tak ijú udia pädesiatich rôznych národností. Slavuty sa na prvý pohad nelíi od ostatných ukrajinských miest. Pocit, e je nieo inak, je ale vadeprítomný. Ulice sú isté a to na Ukrajine zaleka nie je pravidlom. Teraz po zime to nie je také, ale v lete je tu naozaj krásne, hovorí Genadij, ktorý pomáhal mesto stava a teraz býva v rodinnom domeku na okraji. Svoju úlohu pri úprave mesta ale zohralo aj blíiace sa dvadsiate piate výroie ernobyskej havárie. V de tragédie sa pri pamätníku na námestí schádzajú pracovníci elektrárne, evakuanti aj udia nasadení bezprostredne po nehode na záchranné práce. Kvôli jubileu sa tento rok opravoval nielen pamätník, robotníkov boli vidie aj na cestách v okolí mesta. Výplaty sú tu dvakrát vyie ako inde na Ukrajine Oproti iným Ukrajincom sú Slavutyania bohatí. Priemerný plat je tu tyri tisícky hrivien (pribline 350 Eur), hovorí pyne Lidia Grigorivna. Po konzultácii s ekonómom mesta pridáva informáciu, e priemerný plat v krajine je pribline poloviný. Nezamestnanos vo Slavutyi je navye zanedbatených 1,8 percenta. Tri tisícky udí dochádzajú kadý de za prácou do pädesiat kilometrov vzdialenej ernobyskej elektrárne. Vlak ide cez Bielorusko, hranica leí za Dneprom, kam je to od Slavutye asi dve hodiny chôdze. Aj mnoho alích pracovných miest súvisí s elektrárou. Cudzinci sa k nám chodia ui z naich chýb, hovorí Genadij. V meste je vea výskumných centier, ktoré vznikli so zahraninou spoluúasou. Vznikajú aj firmy podporované zahraniným kapitálom alebo peniazmi z Európskej únie. Vetko pre deti Lidie Grigorivna upozoruje ako vemi starosta myslí na deti. Tajomníka hne ukáe na skatepark a vysvetuje, e deti sa predtým preháali na doskách po námestí. Starosta ich odtia chcel vyhna, a tak im postavil skatepark. Slavuty ako mesto pre deti je aj jedno z hesiel kódexu, ktorý radnica vydala v roku 2007. Deti a mláde tu tvoria tvrtinu obyvateov. e nejde len o frázu, potvrdzuje 32-roná Marina, ktorá v meste ije od roku 1988. S demi je tu moné ís kamkovek. udia dnes chcú do vekých miest, aby zarobili veké peniaze, ale ja by som nemenila, tvrdí. Priemerný vek je v meste 32 rokov. Bývalo to dvadsa sedem, starneme, hovorí tajomníka mestskej rady. Ihne ale dodáva, e je to iastone spôsobené tým, ako sem obyvatelia sahujú svojich dedukov a babiky. To, e je mesto plodom ernobyskej havárie, pripomína pamätník alebo jedna z mála pomenovaných ulíc - ernobyských hrdinov. Rádioaktivita tu vak bola zaiatkom apríla dokonca niia, ne koko v tom ase namerali v Prahe. View Larger Map Autor: enk Teek, iDNES.cz


Krajiny s jadrovými elektrárami sa dohodli na záaových testoch

Zástupcovia takmer 30 krajín, ktoré vyrábajú jadrovú energiu, v Paríi vyzvali na bezpenostné skúky vetkých jadrových reaktorov. PARÍ. Reagovali na obavy vyvolané katastrofou v japonskej Fukuime. Oznámila to agentúra Reuters. Väina delegátov podporila vykonanie záaových testov, ktoré by zistili odolnos atómových elektrární voi vekým katastrofám, akou bolo napríklad marcové zemetrasenie a následná vlna cunami vo Fukuime.SkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamouSkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamou Úastníci stretnutia sa tie zhodli na potrebe posilnenia roly Medzinárodnej agentúry pre atómovú energiu (MAAE) v otázkach jadrovej bezpenosti. Lídri krajín skupiny G8 sa na májovom summite vo Francúzsku zhodli na potrebe prísnejích pravidiel jadrovej bezpenosti. V súasnosti neexistujú iadne záväzné medzinárodné pravidlá, iba odporúania MAAE. Stretnutie spoluorganizované francúzskym predsedníctvom skupiny G20 dvadsiatich najvyspelejích krajín sveta a Organizáciou pre hospodársku spoluprácu a rozvoj (OECD) bolo prípravou na ministerské zasadanie MAAE, ktoré sa vo Viedni uskutoní 20.-24. júna.


Nárůst zisku ČEZ? ‚Je to způsobeno extrémně nízkými čísly předešlých let,‘ tvrdí akcionář Šnobr

Čistý zisk energetické skupiny ČEZ loni překonal hranici 80 miliard korun. Předloni šlo přitom o necelých deset miliard. „Několik dní se bude přetřásat výrazný nárůst zisku. Je to ale způsobeno extrémně nízkými čísly předešlých let,“ říká v rozhovoru pro Český rozhlas Plus Michal Šnobr, menšinový akcionář ČEZ.Nejprve bych vás poprosila o reakci na výsledky ČEZ. Jak má podle vás teď stát naložit s výnosy?První je potřeba se vyjádřit k tomu číslu 80 miliard, protože se bude několik dní přetřásat ten výrazný nárůst zisku. To je ale způsobeno extrémně nízkými čísly předešlých let.Je potřeba se chytit čísla provozního zisku s odpisy, takzvané EBITDA, které je zhruba na dvojnásobku toho, co jsme byli zvyklí z minulých let.Co s těmi zisky bude stát dělat, je poměrně jednoznačné. ČEZ zaplatí daně z příjmů, které budou vyšší už jenom díky vyššímu zisku, zaplatí v roce 2023 mimořádné daně a odvody dle nařízení Rady Evropské unie a velmi pravděpodobně vyplatí také rekordní dividendu.Nastavil z vašeho pohledu stát dobře daň z mimořádných zisků?Myslím, že tam je trošku problém, protože stát se pokusil dvakrát zdanit totéž. Nařízení Rady Evropské unie dalo českému státu i ostatním zemím Evropské unie dostatek možností odebrat z toho zisku část, takzvaný solidární příspěvek pro krizi.Nicméně český stát ještě poté, co „zdanil“ odvody dle nařízení Rady Evropské unie zisky, tak je ještě následně zdanil takzvanou windfall daní.To si myslím, že ve finále může být velký právní problém a nakonec se může stát, že stát tyto peníze bude vracet, a to s nemalými úroky.A nastavil stát z vašeho pohledu dobře cenové stropy?Cenové stropy jsou samozřejmě velmi vysoko. Zisk kolem 80 miliard vychází z průměrné prodejní ceny elektřiny za loňský rok, která už bude běžnou cenou pro následující roky. To znamená, že se dá předpokládat, že na rozdíl od minulosti, kdy průměrná prodejní cena elektřiny ČEZ byla kolem 30, 40, pak i 50 eur, tak v roce 2022 překročila 100 eur. A to bude pravděpodobně něco, co se bude opakovat i v následujících letech.Stropy jsou zhruba dvojnásobné, u elektřiny to znamená zhruba 200 eur. Z toho se vychází, že i v roce 2024 pravděpodobně už windfall daň ani nařízení Rady Evropské unie platit nebude, protože dnes už jsou tržní ceny pod těmito stropy. To znamená, že nebude důvod, aby státní rozpočet měl příjmy pro řešení energetické krize.Je pravděpodobné, že stát pod sebe vezme jadernou část ČEZ, a tím pádem výstavbu nového bloku Dukovan. Bude to z vašeho pohledu realistický krok, nebo patříte nadále k oponentům?Já k oponentům úplně nepatřím. Jenom po celou dobu říkám, že pokud chce stát takové kroky udělat, musí je udělat dle platných zákonů a regulí. Rozdělení ČEZ samozřejmě dává smysl, nicméně je opravdu nutné počítat, že jsme právní stát, že v této zemi platí nějaké zákony a že hodnota společnosti ČEZ je nějaká.To znamená, že je potřeba se férově vypořádat s minoritními akcionáři tak, jak to v podobných případech dělají i jiné společnosti obchodované na kapitálových trzích.Osobně si ale myslím, že stát už tu nejlepší příležitost promeškal. Premiér Petr Fiala(ODS)o možnosti rozdělení ČEZ a zestátnění její části mluví už přes rok. A to je příliš dlouho na to, aby taková operace byla efektivní a byla správně udělaná.Očekáváte tedy, že by případně ČEZ výrazněji klesaly zisky v reakci na tuhle záležitost?To si úplně nemyslím. Nicméně zisky dále porostou, a tím roste i hodnota ČEZ. A ta operace bude pro stát čím dál složitější. Není možné něco oznámit v dubnu loňského roku, a pak celý rok vůbec nic neudělat. Myslím, že v tomto směru vláda přecenila své možnosti. A teď se dokonce může stát, že neudělá vůbec nic, čímž by zkomplikovala rozvoj jaderné energetiky.


Víazom volieb je Ahmadínedád, tvrdí oficiálna agentúra

Taký záujem o politiku Irán nezail roky. Od zaiatku bolo jasné, e volebná úas bude rekordná. TEHERÁN. Víazom piatkových prezidentských volieb v Iráne je úradujúca hlava tátu Mahmúd Ahmadínedád. tátna Tlaová agentúra islamskej republiky (IRNA) to oznámila iba niekoko minút po tom, ako sa za jasného víaza vyhlásil Ahmadínedádov hlavný protikandidát Mír-Hosejn Músaví.SkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamouSkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamou Protichodné správy sa zaali objavova v ase, ke pred volebnými miestnosami stále akali poslední volii, ktorí sa nedostali na rad do oficiálneho ukonenia hlasovania o 22:00 miestneho asu (19:30 SEL). Poda vyjadrenia ministerstva vnútra umonia odovzda hlas vetkým, ktorí prili pred uzavretím miestností. "Získaním väiny hlasov sa stal doktor Ahmadínedád koneným víazom 10. prezidentských volieb," uvádza IRNA, ktorá sa odvoláva na éfa volebného strediska Kamrána Dánedúa. Ahmadínedád poda neho do 23:50 (21:20 SEL) získal 69 percent spoítaných hlasov, zatia o bývalého premiéra Músavího podporilo vye 28 percent voliov. Músavího blízky spolupracovník Alí Akbar Mohatamí-Púr vak predtým uviedol pre tlaovú agentúru AFP, e vo vobách zvíazil expremiér so ziskom 65 percent hlasov. Odvolával sa pritom na "informácie z provincií a Teheránu". Músaví sa vzápätí vyhlásil za jasného víaza, priom poukázal na mimoriadne vysokú úas. Voby predili pre vysokú úas voliov a o es hodín Termín ukonenia hlasovania v prezidentských vobách úrady kvôli vysokej úasti predili a do polnoci, o znamená o es hodín. Informovala o tom agentúra Associated Press. Pred volebnými miestnosami sa vytvárali dlhé rady voliov, ministerstvo vnútra preto viackrát rozhodlo o posunutí konca hlasovania. Volebné miestnosti sa mali pôvodne zatvori o 18.00 h miestneho asu (15.30 h SEL). Najnoví a posledný termín hovoril o 24.00 h (21.30 h SEL). Hlavným súperom konzervatívneho lídra Ahmadíneáda je umiernený politik a bývalý premiér Mír Hosejn Músáví. O hlasy voliov sa uchádza aj umiernený duchovný a niekdají éf parlamentu Mahdí Karrúbí a bývalý vodca Revoluných gárd, konzervatívec Muhsín Rézáí. Priaznivci oboch favoritov deklarovali víazstvo Predstavitelia volebných táborov Ahmadíneáda, ako aj Músávího u deklarovali svoje oakávané jednoznané víazstvo. Sádek Charází, Músávího spojenec uviedol, e tento bývalý premiér získal poda prieskumov 58-60 percent hlasov. Naopak zástupca Ahmadíneáda v dozornom orgáne pre voby Alí Asghar Zeraí vyhlásil, e väinový podiel hlasov získal súasný prezident. Tesný súboj Úrady oakávajú volebnú úas na úrovni najmenej 70 percent. Doterají rekord je takmer 80-percentná úas z roku 1997, ke sa stal prezidentom reformista Muhammad Chatámí. Vyia úas mohla vyhovova skôr proreformnému Músávímu, analytici vak oakávajú tesný súboj. "Voliská úas je bezprecedentná," uviedol poda spravodajskej stanice BBC éf volebnej komisie. Pokia by iadny z kandidátov v prvom kole nedosiahol 50 percent hlasov, dvaja najúspenejí uchádzai by sa stretli v druhom kole. Jediným hláseným prípadom násilia bolo napadnutie kancelárie volebného tábu Músávího v Teheráne asi desiatkou Ahmadíneádových stúpencov, ktorý zaútoili slzotvorným plynom. Pri incidente nebol nikto zranený a polícia skupinu rýchlo rozohnala, uviedol éf Músávího internetovej volebnej kampane. Profily hlavných kandidátov Úradujúci Prezident Mahmúd Ahmadínedád (53) Pred svojím prekvapujúcim víazstvom v prezidentských vobách z roku 2005 pôsobil ako starosta Teheránu a v provinných politických funkciách. Získal doktorát v oblasti stavebného ininierstva a dopravného plánovania. Ahmadíneád sa narodil v rodine kováa v severnej asti centrálneho Iránu. Jeho rodina sa zanedlho presahovala do metropoly Teherán. Poda niektorých správ bol zapletený do 444-dovej okupácie vevyslanectva USA z rokov 1979-81, o sa vak nepodarilo dokáza. V predchádzajúcej volebnej kampani prednáal populistické suby o rozdelení ziskov z predaja ropy a podpore chudobnejích regiónov. Nepodarilo sa mu vak odstráni chronické ekonomické problémy krajiny, ktoré poskytli pred súasnými vobami silný argument jeho oponentom. V zahranií sa stal neslávne známym predovetkým kvôli kontroverzným vyjadreniam spochybujúcim rozsah holokaustu a výzvam na vymazanie Izraela z mapy sveta. Nekompromisne podporuje rozvoj jadrových programov, ktoré majú poda neho výlune civilný charakter. Mír Hosejn Músáví (67) Bol dosia posledným premiérom Iránu. Funkciu zastával od roku 1981 do jej zruenia v roku 1989. Pred vstupom do volebnej kampane ho verejnos vnímala predovetkým ako lídra z akých asov krvavej vojny s Irakom z rokov 1980-88. Niektorí z kritikov spochybujú skutonú hbku jeho proreformného presvedenia. Poukazujú pritom na fakt, e bol súasou mocenských truktúr, ktoré po islamskej revolúcii z roku 1979 uskutoovali zásahy voi oponentom reimu a zavádzali ultrakonzervatívne nariadenia. Músáví sa neskôr stal jednou s popredných osobností hnutia za rozírenie politických a sociálnych slobôd, ktoré sa zaalo zvolením proreformného prezidenta Muhammada Chatámího v roku 1997. V súasnosti zastáva úrad prezidenta Iránskej akadémie umení a sám je amatérskym umelcom. Je tie lenom tzv. Rady pre urovanie záujmov reimu, ktorý riei spory medzi parlamentom a vládnucou garnitúrou klerikov. Pochádza zo severovýchodného Iránu, tudoval architektúru na univerzite v Teheránu a po revolúcii bol éfredaktorom oficiálneho denníka islamského reimu. Jeho manelka Zahra Rahnavardová, ktorá sa bezprecedentne zapojila aj kampane pred dnenými vobami, bola rektorkou enskej univerzity v Teheráne, odkia musela odís pod tlakom konzervatívcov. Obaja Músávíovci boli v minulosti poradcami prezidenta Chatámího. reuters Názory hlavných kandidátov v prezidentských vobách VZAHY S USA: Iránski islamskí lídri odmietli ponuku prezidenta USA Baracka Obamu na odtartovanie bilaterálneho dialógu, nevylúili vak moné rozhovory v budúcnosti. Prezident Ahmadíneád navrhol Obamovi diskusiu na pôde OSN. Proreformný Músáví signalizoval politiku zlepenia vzahov so Západom a nápravy imidu islamskej republiky v zahranií. JADROVÝ PROGRAM: Ahamdíneád, podobne ako vládna garnitúra klerikov, povauje obohacovanie uránu za neodcudzitené právo svojej krajiny, o ktorom nie je moné vyjednáva. Músáví priiel s návrhom na vytvorenie medzinárodného konzorcia, ktoré by dozeralo na iránske programy v oblasti obohacovania uránu. Vetci uchádzai o prezidentský úrad podporujú právo Iránu na mierové vyuitie jadrovej energie. REGIONÁLNE VZAHY: Izrael a sunnitské táty regiónu majú obavy z rozirovania vplyvu iitského Iránu, z iránskej podpory militantných skupín a modernizácie jeho raketových technológií dlhého doletu. Ahmadíneád nenaznail iadnu ochotu zmierni svoju líniu v regionálnej politike. Músáví si uril ako jednu z priorít zlepenie vzahov so susedmi. Politiku súasného prezidenta oznauje za provokanú. iaden z kandidátov nepodporuje ústupky voi Izraelu, ktorého existenciu Irán neuznáva. EKONOMIKA: Irán má veké zásoby ropy a zemného plynu, jeho ekonomika vak napriek tomu zápasí s dôsledkami zlého riadenia, stúpajúcou infláciou, nezamestnanosou a dopadmi medzinárodných sankcií. Ahmadíneád subuje rozdelenie ziskov z predaja ropy medzi chudobných Iráncov a realizáciu vládnych programov na stimuláciu hospodárstva. Músáví odmieta "charitatívnu politiku" a podporuje súkromné podnikanie a vyuitie ziskov z ropy na vytvorenie podmienok pre alie investície. Fakty o rozdelení moci v Iráne NAJVYÍ DUCHOVNÝ VODCA AJATOLLÁH ALÍ CHAMENEÍ Má pod kontrolou prijímanie kúových rozhodnutí, a to bu priamo, alebo prostredníctvom siete lojalistov a pecializovaných intitúcií, ako sú vplyvná Revoluná garda, justícia alebo tajné sluby. RADA STRÁCOV Je skupinou 12 znalcov islamského práva, ktorá schvauje vetkých kandidátov na najvyie volené funkcie. Má právomoc vetova zákony prijaté parlamentom, ktoré poda lenov rady odporujú islamskej ústave. PREZIDENT Reálne právomoci hlavy tátu sú limitované mocou vysoko postavených duchovných. Prezident sa podiea na riadení ekonomiky a zavádzaní programov v oblasti sociálnych vecí, vzdelávania a verejných prác. Má tie vplyv na úrove slobody médií a politickej otvorenosti v krajine. Prezidentské rozhodnutia môe zvráti duchovenstvo prostredníctvom súdov alebo Revoluných gárd. Prezident zastupuje Irán na mnohých medzinárodných fórach a rozhovoroch. Vládnuca elita klerikov vak rozhoduje o vetkých kúových otázkach zahraninej a obrannej politiky. PARLAMENT Zákonodarný zbor s 290 poslancami volenými na tyri roky má rozsiahle právomoci v oblasti ekonomickej a sociálnej politiky. Lojalisti verní ajatolláhovi môu zablokova prijatie nepohodlnej legislatívy. Najbliie parlamentné voby budú v roku 2012. RADA PRE UROVANIE ZÁUJMOV REIMU Orgán menovaný najvyím duchovným lídrom, ktorý má riei spory medzi parlamentom a Radov strácov. V skutonosti vak asto presadzuje ajatolláhove názory a funguje ako jeho poradný orgán. ZHROMADENIE UENCOV Volená rada pozostávajúca z 86 klerikov, ktorá vyberá najvyieho duchovného vodcu a dohliada na jeho pôsobenie. reuters


Szijjártó Péter: Főkonzulátussá bővül az edinburghi magyar külképviselet, a londoni konzulátus új épületbe költözik

Magyarország főkonzulátussá bővíti külképviseletét a skóciai Edinburghben, a londoni konzulátus pedig új épületbe költözik – jelentette be a külügyminiszter. Kövesse az Indexet Facebookon is! A tárcavezető a Külgazdasági és Külügyminisztérium közleményét juttatta el az MTI-hez, amelyben a V4–brit csúcstalálkozót követően közölte: az intézkedés nyomán könnyebb lesz a kapcsolattartás a Skóciában élő magyarok számára az anyaországgal. A London szívében nyíló, mintegy 600 négyzetméteres konzuli irodában pedig emelt szintű szolgáltatások várják majd a mindenféle ügyeiket intézőmagyarokat. Hangsúlyozta a külügyminiszter: Nagy-Britanniában három helyszínen, Londonban, Manchesterben és Edinburghben is szavazhatnak az április 3-i országgyűlési választáson a magyar választópolgárok, akiket a négy évvel ezelőttihez képest„jelentős mértékben megemelt kapacitással” várnak, hogy minél kevesebbet kelljen sorba állniuk. „Növeljük a jelenlétünket, tekintettel az itt élő, tanuló, dolgozó magyarokra, illetve a gazdasági-kereskedelmi kapcsolatok egyre aktívabb mivoltára” – fogalmazott Szijjártó Péter, majd hozzátette: Magyarország és Nagy-Britannia között„erős stratégiai szövetség, sőt barátság van", a két ország számos kérdésben hasonló álláspontot képvisel, és rendkívül fontosnak tartja a nemzeti szuverenitást. A közlemény kitér arra, hogy a kétoldalú együttműködésből Magyarország sokat profitált az elmúlt időszakban. A brit cégek a hatodik legnagyobb beruházói közösséget alkotják, és nagyjából hatvanezer embert foglalkoztatnak Magyarországon, így nagyban hozzájárultak ahhoz, hogy a magyar gazdaság tavaly a válság ellenére is rekordévet zárhatott. A miniszter arról is beszámolt, hogy a kétoldalú kereskedelmi forgalom értéke tavaly ötmilliárd euró körül volt, és a magyar kivitel növekedése hozzájárult az elért exportrekordhoz. Fontos közös pont még az is, hogy mindkét ország nagymértékben támaszkodik az atomenergiára az energiaellátás biztonsága érdekében – fejezte be a közleményét Szijjártó Péter. Kövesse az Indexet Facebookon is!


Japonci uvaujú o obnovení prevádzky jadrových reaktorov

Krajina sa chce vyhnú problémom s dodávkami energie v lete. Po katastrofe vo Fukuime odstavili vetky reaktory. TOKIO. Japonský premiér Joihiko Noda vyhlásil, e je potrebné obnovi prevádzku jadrových elektrární v krajine, u ktorých kontroly potvrdili, e sú bezpené. Dodal, e na tento krok získava pochopenie miestnych úradov.SkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamouSkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamou Vláda chce spusti neinné jadrové reaktory a vyhnú sa tak v letnej pike problémom s dodávkami energie. Jadrová energetika pokrývala takmer 30 percent spotreby elektrickej energie v Japonsku pred minuloroným zemetrasením a cunami, ktoré pokodili elektráre Fukuima-I a spôsobili najväiu jadrovú haváriu na svete za 25 rokov. Vetkých 50 japonských reaktorov následne odstavili na prísne bezpenostné kontroly. Vláda sa snaí získa podporu miestnych úradov na obnovenie innosti reaktorov, aj ke ich súhlas nie je poda zákona potrebný, uviedla agentúra Reuters. Noda rokoval s kúovými ministrami o obnovení innosti dvoch reaktorov v elektrárni v meste Ohi na západne krajiny. Premiér vyhlásil, e prijme konené rozhodnutie po vyjadrení miestnych úradov.


KLDR hrozí zastavením rozhovorů s USA. Vytvořili jste atmosféru nepřátelství, tvrdí

Severní Korea zvažuje zastavení rozhovorů o jaderném odzbrojení se Spojenými státy a může i přehodnotit zákaz svých raketových a jaderných testů. Z neúspěchu nedávného summitu v Hanoji viní americkou stranu, jmenovitě ministra zahraničí Mikea Pompea a poradce pro národní bezpečnost Johna Boltona. Prohlásila to v pátek přední severokorejská diplomatka. Pompeo později vyjádřil naději, že rozhovory budou pokračovat. "Nemáme v úmyslu podrobit se požadavkůmSpojených států(ze summitu v Hanoji) v jakékoliv podobě, ani se nechceme zapojovat do jednání tohoto typu," uvedla na tiskové konferenci v Pchjongjangu náměstkyně ministra zahraničí Čche Son-hui, kterou citovala agentura TASS. Americký prezidentDonald TrumpaseverokorejskývůdceKim Čong-unse v únoru sešli v Hanoji k druhému summitu. Ten první se konal loni v červnu v Singapuru. Americký ministr zahraničí Mike Pompeo a poradce pro národní bezpečnost John Bolton "vytvořili atmosféru nepřátelství a nedůvěry, a tím znemožnili konstruktivní snahu o jednání mezi nejvyššími představiteli obou zemí," dodala Čche. Podle ní se Kim brzy chystá učinit prohlášení k rozhovorům o jaderném odzbrojení se Spojenými státy a k dalším krokům Severní Koreje v této oblasti. Čche podle agentury AP také řekla, že Washington na summitu promarnil jedinečnou příležitost, a varovala, že Kim může přehodnotit moratorium na testy jaderných zbraní a raket. "Chci jasně říci, že gangsterský postoj Spojených států ve výsledku situaci zhoršuje," řekla. Dodala, že "osobní vztahy mezi nejvyššími lídry jsou stále dobré a jejich osobní chemie je neuvěřitelně skvělá". Pompeo na tiskové konferenci řekl, doufá, že rozhovory budou pokračovat. Sdělil rovněž, že to není poprvé, co ho Severní Korea přirovnala ke gangsterovi. Ministr očekává, že Kim dostojí svému slibu neobnovit jaderné a raketové testy. Nabídka, s níž přišla KLDR k jednáním do Hanoje, podle něj nebyla pro USA přijatelná. Summit v Hanoji skončil předčasně a podepsáno nebylo ani plánované společné prohlášení obou stran. Severokorejská strana podle Washingtonu požadovala, aby byly zrušeny všechny sankce vůči KLDR, což americký prezident a jeho delegace odmítli. Severokorejský ministr zahraničí o několik hodin později naopak uvedl, že Severní Korea žádala pouze částečné zrušení sankcí, které se týkají civilní ekonomiky a prostředků obživy severokorejského obyvatelstva a nesouvisejí s vojenskými sankcemi.


Irán sa vyhráa, e nové sankcie môu znii dohodu s Tureckom

Irán sa vyhráa, e po uvalení novej série sankcií odstúpi od dohody s Tureckom a Brazíliou o vývoze nízkoobohateného uránu. TEHERÁN. Vyhlásil to v nedeu predseda iránskeho parlamentu Alí Laridání. V tomto prípade by tie Teherán poda neho prehodnotil svoj postoj k Medzinárodnej agentúre pre atómovú energiu (MAAE). Iránske tátne médiá uviedli, e Irán u MAAE o uzatvorenej dohode oficiálne informoval. Vodca iránskej opozície Mír Hosejn Músaví zase kritizoval vládu, e vyprovokovala Bezpenostnú radu Organizácie Spojených národov (BR OSN) k novým sankciám, a tie sa dotknú najmä obyajných udí.SkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamouSkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamou Bývalý hlavný vyjednáva v otázkach iránskeho jadrového programu Laridání uviedol, e pokia Ameriania vyhadávajú dobrodrustvo i u v BR OSN, alebo v Kongrese, akékovek snaenie Turecka a Brazílie bude zbytoné a túto "cestu opustíme". Iránsky prezident Mahmúd Ahmadínedád tie v nedeu kritizoval Rusko za to, e podporuje nové sankcie voi iránskemu jadrovému programu. "Keby som bol na mieste ruských predstaviteov, prijal by som opatrnejí postoj," povedal prezident po zasadaní vlády. Poda neho v Teheráne oakávali, e priateský susedský tát podporí iránsku deklaráciu. Dohodu o výmene jadrového materiálu podpísali minulý pondelok ministri zahraniných vecí Iránu, Turecka a Brazílie, obe krajiny sú nestálymi lenmi BR OSN. Predmetom dohody je vývoz 1200 kilogramov iránskeho nízkoobohateného uránu do Turecka výmenou za 120 kilogramov jadrového paliva pre výskumný reaktor v iránskej metropole. Napriek tomu presadili Spojené táty návrh rezolúcie, ktorá na islamskú republiku uvauje novú sériu sankcií. Navrhovaná rezolúcia predpokladá rozírenie zbrojného embarga a opatrení zameraných na iránsky bankový sektor, ako aj zákaz aby uránu v zahranií.


V Rakúsku rokujú o sankciách pre Irán

Jedným z hlavných bodov týdového rokovania Medzinárodnej agentúry pre atómovú energiu  vo Viedni sú pripravované sankcie voi Iránu. VIEDE. Jedným z hlavných bodov týdového rokovania Medzinárodnej agentúry pre atómovú energiu (MAAE) vo Viedni sú pripravované sankcie voi Iránu. Zasadanie 35 lenov Rady guvernérov sa zaína v pondelok. Okrem iránskeho jadrového programu budú delegáti hovori aj o Sýrii a jadrových programoch na Blízkom východe. O návrhu novej rezolúcie s retriknými opatreniami voi islamskej republike, ktorú u podporili piati stáli lenovia Bezpenostnej rady OSN s právom veta, sa bude hlasova 21. júna.SkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamouSkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamou MAAE minulý týde zverejnila správu, poda ktorej Irán stále neustupuje od svojho kontroverzného jadrového programu. V správe sa okrem iného hovorí aj tom, e MAAE je naalej znepokojená skutoným charakterom jadrových aktivít islamskej republiky. Teherán údajne vyrábal vysokoobohatený urán a v minulosti aj v súasnosti podniká bliie nepecifikované aktivity vrátane niektorých s cieom vyrobi komponenty pre jadrové rakety. Návrh nových sankcií voi Iránu, ktorý v máji predstavili Spojené táty, hovorí o zákaze predaja akých zbraní vrátane tankov, bojových lietadiel a lodí Teheránu. Postihuje tie iránske bankovníctvo a priemysel, zakazuje Teheránu ai urán i vyvíja balistické rakety. Spojené táty u avizovali, e Irán sa nevyhne sprísneniu sankcií i napriek dohode o výmene jadrového materiálu, ktorú nedávno podpísali ministri zahraniných vecí Iránu, Turecka a Brazílie. Predmetom dohody je vývoz 1200 kilogramov iránskeho nízkoobohateného uránu do Turecka výmenou za 120 kilogramov jadrového paliva pre výskumný reaktor v iránskej metropole. Návrh nových sankcií je poda USA reakciou na neochotu Iránu zastavi svoj jadrový program a na jeho plány vybudova 10 nových nukleárnych zariadení. Irán je dlhodobo terom kritiky zo strany Západu pre jeho podozrivý program obohacovania uránu. Teherán vak trvá na tom, e program slúi výhradne na mierové úely a nebráni sa spolupráci so svetovými vemocami.


KGHM złożył pierwszy w Polsce wniosek o ocenę technologii SMR

KGHM złożył do Państwowej Agencji Atomistyki (PAA) pierwszy w Polsce wniosek o ocenę technologii SMR - małych reaktorów modułowych, które spółka planuje uruchomić już w 2029 r. „To historyczny dzień dla KGHM i ważny krok dla rozwoju energetyki jądrowej oraz bezpieczeństwa energetycznego Polski” – powiedział Marcin Chludziński, prezes zarządu KGHM Polska Miedź S.A. podczas konferencji prasowej w Centrum Prasowym PAP. Złożenie wniosku do PAA o ocenę technologii SMR amerykańskiej firmy NuScale Power oraz wydanie opinii ogólnej oznacza dla KGHM rozpoczęcie formalnych kroków prowadzących do uruchomienia inwestycji, w której efekcie ma powstać modułowa elektrownia atomowa z sześcioma reaktorami o łącznej mocy 460 MW. „Prowadzimy już prace lokalizacyjne związane z posadowieniem elektrowni. Wybieramy miejsca optymalne ze względu na warunki formalne i technologiczne, polskie prawo atomowe, przepisy ochrony środowiska, kwestie ekologiczne czy przesyłu energii” - zaznaczył Marcin Chludziński. W opinii prezesa miedziowej spółki, budowa i utrzymanie projektów jądrowych to jeden z najbardziej zaawansowanych technologicznie, a także proceduralnie wątków rozwoju w przemyśle i energetyce. Dlatego KGHM równolegle opracowuje symulator centrum sterowania, w którym przyszli operatorzy tzw. control room’ów będą pracować, uczyć się i nabywać doświadczenie związane z obsługą technologii SMR-ów. Technologia SMR firmy NuScale Power i jej projekt reaktora lekkowodnego uzyskały już zatwierdzenie Amerykańskiej Komisji Dozoru Jądrowego. Firma, która powstała 10 lat temu, w maju b.r. zadebiutowała na Wall Street i będąc spółką notowaną na giełdzie spełnia wymogi regulacyjne w zakresie raportowania i transparentności. „Dla nas cenne jest to, że nasz partner może liczyć na administrację rządową w USA. Wyrazem tego było wskazanie NuScale przez prezydenta Joe Bidena na szczycie G7 jako przykładu przełomowych technologii amerykańskich, dzięki którym transformacja energetyczna może odbywać się i przyspieszać w krajach i w przemysłach, które tego wymagają” – podkreślił Andrzej Kensbok, wiceprezes zarządu ds. finansowych w KGHM Polska Miedź S.A. NuScale jest obecny również w Rumunii, gdzie podpisane niedawno umowy wskazują już konkretne lokalizacje na uruchomienie zestawu małych reaktorów modułowych. Zdaniem Andrzeja Kensboka dla KGHM ważne jest też to, że niedawno Parlament Europejski przyjął propozycję włączenia energetyki jądrowej i gazowej (gaz ziemny) do wykazu zrównoważonych środowiskowo działań gospodarczych, ujętych w taksonomii UE. Oznacza to, że instytucje unijne dostrzegają konieczność uczestniczenia energetyki jądrowej w procesie transformacji energetycznej w Europie, szczególnie pod kątem redukcji emisji CO2. „Wielki przemysł będzie potrzebował energii czystej, ale stabilnej, której nie grożą przerwy w zaopatrzeniu. Nasze wstępne szacunki pokazują, że uruchomienie elektrowni jądrowej złożonej z sześciu małych reaktorów modułowych pozwoli znacznie zmniejszyć emisję CO2 koncernu” – zaznaczył Andrzej Kensbok. KGHM Polska Miedź S.A. jest drugim co do wielkości konsumentem energii w Polsce, zużywającym ponad 3 TWh. Projekt NuScale daje możliwość wybudowania modularnego bloku energetycznego o elastycznej mocy od ok. 300 do ok. 900 MW. Energia z pierwszej elektrowni SMR zasili oddziały produkcyjne spółki. Prof. Ludwik Pieńkowski, ekspert KGHM Polska Miedź S.A. wyjaśniał, że technologia SMR jest bardzo podobna do tej stosowanej w dużych reaktorach. Różni ją jedynie wyeliminowanie elementów systemu ciśnieniowego podawania wody (pompy, rury) i zastosowanie ciasnej stalowej obudowy bezpieczeństwa. „Rdzeń tego reaktora spełnia te same warunki, co rdzenie 80 proc. reaktorów, które obecnie pracują na świecie. Innowacja polega na odmiennym obiegu wody. A jeżeli chodzi o bezpieczeństwo, to firma NuScale już 10 lat temu wybudowała elektryczny symulator reaktora – urządzenie o wysokości siedmiu metrów, w którym zamiast rdzenia jest grzałka elektryczna. Chodziło o sprawdzenie czy konwekcja dobrze działa. Projekt nabrał dzięki temu rozpędu” – powiedział prof. Pieńkowski. Z przeprowadzonych w listopadzie 2021 r. badań Ministerstwa Klimatu i Środowiska wynika, że 74 proc. Polaków popiera budowę elektrowni jądrowych w naszym kraju, 58 proc. dopuszcza możliwość ich budowy w bliskim sąsiedztwie, a 82 proc. uważa, że budowa w Polsce elektrowni jądrowej jest dobrym sposobem na zwiększenie bezpieczeństwa energetycznego kraju. Źródło informacji: PAP MediaRoom


Severná Kórea údajne mení stredisko na odpaovanie rakiet

Zábery zo satelitov naznaujú, e sa prestavba zaala medzi 16. februárom a 2. marcom. SOUL. Severná Kórea údajne obnovuje budovy vo svojom stredisku na odpaovanie rakiet dlhého doletu, ktoré vlani demontovala v rámci úsilia o odzbrojenie. Deje sa tak niekoko dní po tom, o sa summit severokórejského vodcu Kim ong-una a amerického prezidentaDonalda Trumpa vo Vietname skonil neúspechom. Juhokórejský denník JoongAng Ilbo v stredu napísal, e o vývoji v severokórejskom zariadení de predtým informovala poslancov poas súkromného brífingu juhokórejská tajná sluba. Webstránka38 North, ktorá sa pecializuje na Severnú Kóreu, zase citovala zábery z komerných satelitov, ktoré naznaujú, e sa prestavba niektorých objektov v stredisku zaala niekedy medzi 16. februárom a 2. marcom. JoongAng Ilbo sa vo svojej správe odvolával na nemenovaných poslancov, ktorí sa na utorkovom stretnutí zúastnili a tvrdili, e im riadite tajnej sluby Suh Hun povedal, e v stredisku rekontruujú stavby vrátane striech a dverí. Poda jeho slov je tento krok prípravou na znovuspustenie testovania striel dlhého doletu v prípade, e by nukleárna diplomacia úplne zlyhala, alebo ide o pridanie alích kontrukcií na odpálenie zariadenia dramatickejím spôsobom, aby KDR ukázala svoj záväzok k denuklearizácii v prípade, e by prili americkí inpektori alebo by sa rokovania s Washingtonom uberali dobrým smerom. Poda správy 38 North v stredisku znovu stavajú prepravnú budovu, priom pri nej mono vidie podporné eriavy, postavené steny aj novú strechu. Na ploche urenej na testovanie motorov zase poda webstránky pravdepodobne znovu stavajú kontrukciu na podporu motorov. Aj tam na budovách na palivo a okysliovadlo dali nové strechy.Kancelárie juhokórejských poslancov, ktorí sa v utorok zúastnili na spomínanom brífingu, dané správy zatia nepotvrdili. Demontovanie astí zariadenia, ktoré sa nachádza na severozápade krajiny, je jedným z viacerých krokov, na ktoré sa KDR podujala, ke zaala rokova s Junou Kóreou a USA. V uplynulých rokoch ho vyuívala na vysielanie satelitov, poda Organizácie Spojených národov tým vak kryla testovanie raketovej technológie, za o na krajinu uvalila sankcie.


A katasztrófavédelem is vizsgálja a csillebérci sugárszennyezést

A szokásos szintnek a tizenhétszeresére emelkedett a radioaktív jód sugárzása szeptember végén Budapesten, mert egy csillebérci gyártó kéményéből szökött az egészségügyben használatos jódizotóp. A sugárterhelés viszont nagyon alacsony az eset miatt: annak felel meg, mintha valaki egész életében öt perccel tovább kapná a természetes háttérsugárzást. Vizsgálja a Belügyminisztérium katasztrófavédelmi főigazgatósága a budapesti radioaktívjódszivárgást. Egy csillebérci, gyógyászati célra izotópokat készítő gyár kéményéből hónapokig az elvártnál nagyobb mértékben szökött a jód-131 izotóp. "Már folyik a vizsgálatunk az ügyben, éppen ezért nem nyilatkozhatok a részletekről. Miután ez lezárul, közleményt adunk ki" - mondta az [origo]-nak Hajdu Márton szóvivőhelyettes, polgári védelmi főhadnagy, hozzátéve, hogy szerinte két-három nap alatt véget ér a vizsgálat. A szivárgás az Izotóp Intézet Kft. szűrőrendszerének meghibásodása miatt következett be. Az enyhén megnövekedett sugárzást először a csehországi atomenergia-hivataljeleztea Nemzetközi Atomenergia-ügynökségnek. A cég laboratóriumában 2011 első felében észlelték, hogy megnövekedett a gyártási eljárás során a kéményen keresztül elszökő jód-131-es radioaktív izotóp mennyisége. A jód-131 rövid felezési idejű radioaktív izotóp. Mennyisége nyolc nap alatt a felére csökken a levegőben; egyébként a pajzsmirigy-megbetegedések kezelésére használják. A kibocsátások az egészségügyi határértékek alatt maradtak, de a cég június-augusztusban abbahagyta az izotóp előállítását, és átalakította a jódot feldolgozó fülke szűrőrendszerét, amely aktív szenet használ. A gyártás szeptemberben kezdődött újra, de a kibocsátások nem álltak vissza a korábban szokásos szintre. Januártól májusig a cég összkibocsátása körülbelül 300 GBq (gigabecquerel, lásd keretes írásunkat) volt, míg szeptember-novemberben 324 GBq. Az előírások szerint az Állami Népegészségügyi és Tisztiorvosi Szolgálat 1600 GBq-ben maximálja a vállalat éves sugárzáskibocsátását, tehát a cég eddig ennek 39 százalékát bocsátotta ki. Összevágnak a fenti adatokkal az Országos Sugárbiológiai és Sugáregészségügyi Kutatóintézet (OSSKI) vizsgálatai. Az intézet hetente méri a levegőben a radioaktív jódizotóp szintjét - általában Budapesten egy köbméter levegőben 10 mikrobecquerelt mérnek. Az OSSKI műszerei szeptember elsejétől kezdtek megemelkedett radiojód-szinteket rögzíteni. A legmagasabb, köbméterenként 173 mikrobecquereles szintet szeptember 26-án rögzítették, de november második hetére a radiojód szintje visszaállt a szokásos háttérértékre - közölte az intézet. Az OSSKI szerint "valószínűsíthető, hogy a megemelkedett radiojód-szint az Izotóp Intézet Kft. kibocsátása miatt következett be". Az izotóp gyártása most szünetel. "Jelenlegi vizsgálataink szerint további műszaki intézkedésekkel korrigálni kell az új szűrőrendszer korábbinál magasabb szűrőellenállását. Az ehhez kapcsolódó átalakítások folyamatban vannak. Ezek befejezéséig további jód-131 gyártására nem fog sor kerülni" - közölte az Országos Atomenergia Hivatallal a vállalat ügyvezető igazgatója, Lakatos Mihály. A mért izotópszint nagyon alacsony a Nemzetközi Atomenergia-ügynökség (IAEA) szerint. A sugárzás emberi testre gyakorolt egészségügyi hatását mutató sievertben mérve 0,01 mikrosievert volt a légkörben lebegő radioaktív jód mennyisége. Összehasonlításként: az átlagos éves háttérsugárzás 2400-3600 mikrosievert lakhelytől függően, és ha valaki képcsöves számítógép-képernyőt használ egy éven át, akkor éri 1 mikrosievert sugárzás. Hasonló következtetésre jutottak az OSSKI munkatársai is: számításaik szerint rendkívül alacsony a várható sugárterhelés, mert nem éri el a természetes sugárforrásokból származó éves terhelés egymilliomod-egyszázezred részét. A kutatók szerint a budapesti jódszivárgás nagyjából azzal egyenértékű, mint ha valaki egész életében öt perccel tovább kapná a természetes háttérsugárzást, és ennek nincs egészségügyi kockázata. A csillebérci gyárban egyébként a jódon kívül tizenöt törzskönyvezett radioaktív gyógyszert állítanak elő, ám a jódon kívül nincs más olyan illékony anyag, ami az üzemből kikerülhetne - mondta a cég korábban az MTI-nek. Korábban a fukusimai nukleáris balesetsorozat miatt ugrott meg Magyarországon a radiojód mennyisége a levegőben március és május között. Az OSSKI március 21. és május 20. között az átlagszint többszörösét mérte a jód-131-ből. A legmagasabb szintet április 8-án mérték, akkor 3020 mikrobecquerel volt egy köbméter levegőben. A radiojód szintje ezután visszaesett a normál háttérértékekre - egészen a szeptemberi csillebérci szivárgásig. Hogyan mérik a radioaktív sugárzást?Abecquerelegy radioaktív bomlást jelent másodpercenként. A radioaktivitás mértékegységét Henri Becquerel francia fizikusról nevezték el, aki Marie és Pierre Curie-vel együtt felfedezte a jelenséget (magát a "radioaktivitás" szót Marie Sklodowska-Curie alkotta). Agraymértékegység azt jelzi, hogy egy adott anyag mennyi sugárzást nyel el. A sieverttel (Sv) azt lehet értékelni, hogy a sugárzás hogyan érinti az emberi testet. Egy személyre a sugárzási dózist úgy számolják ki, hogy a grayben mért dózist beszorozzák a minőségi tényezővel. E tényezőt többek közt a sugárzás típusa és a sugárzást elnyelt testszövet befolyásolja. A mértékegység Rolf Sievert svéd orvosi fizikus kutatóról kapta a nevét.


Szijjártó Péter elárulta, mi az, amit Magyarország biztosan nem támogat

Szijjártó Péter Brüsszelben kijelentette, az ukrajnai fegyverszállítás semmilyen pénzügyi terhét nem hajlandó vállalni Magyarország. Kövesse az Indexet Facebookon is! Szijjártó Péter külgazdasági és külügyminiszter hétfőn Brüsszelben beszélt arról, hogy az ukrajnai fegyverszállítás stratégiája kudarcot vallott. Magyarország továbbra sem vesz részt az ukrajnai fegyverszállításban, ugyanakkor nem is gátolja meg, hogy más európai uniós tagállamok így tegyenek, de a kormány ennek semmilyen pénzügyi terhét nem hajlandó vállalni – mondta Szijjártó. A külügyminiszter szerint csak a halottak számát és a pusztítás mértékét növelte a fegyverszállítás. Az Európai Külügyi Szolgálat beterjesztett javaslatát, amely ötmilliárd eurós keretet szánna az ukrajnai fegyverszállításoknak az Európai Békekereten belül, kiábrándítónak nevezte. Kiemelte, a javaslat értelmében Magyarországra 23 milliárd forint értékű befizetés jutna. „Mondjuk, hogy miért nem különböző társadalmi csoportok, például a gazdák támogatására biztosítottak eurómilliókat, -tízmilliókat, -százmilliókat, hanem fegyverszállításokra. Ez mindenkinek a saját maga döntése lesz, minden kormánynak a saját választói felé kell elszámolnia” – fogalmazott. Megemlítette, hogy szóba került Oroszországgal szemben egy tizenharmadik szankciós csomag elfogadása is, annak ellenére, hogy szerinte főleg Európának ártottak az eddigi korlátozások. Óva intette kollégáit, hogy a nukleáris iparra is kiterjesszék a szankciókat, ezt ugyanis Magyarország nem támogatná. Végül Oroszországot az Egyesült Államok első számú uránbeszállítójának nevezte. Az orosz–ukrán háború fejleményeithétfőn is percről percre követjük. Kövesse az Indexet Facebookon is!


Na katastrofě v Japonsku se dá i nečekaně vydělat

Tragické zemětřesení a tsunami přinesly nečekané zisky některým investičním fondům, které sázely na to, že Japonsko nezvládne své zadlužení. To se sice zatím nestalo, obavy z dopadu neštěstí na japonskou ekonomiku ale mimo jiné zvýšily náklady na pojištění tamních vládních, ale i firemních dluhopisů. Někteří investoři na tom vydělali, napsal deník The Wall Street Journal (WSJ). Cena za pojištění japonských vládních dluhopisů v hodnotě deseti miliónůdolarů(asi 175 miliónů korun) tak například v pondělí vzrostla na 103 000 z pátečních 79 000 dolarů. Ještě více pak skokově vzrostla cena za pojištění dluhopisů společnosti Tokyo Electric Power, jíž patří jaderné elektrárny poškozenézemětřesením. Zatímco ještě v pátek pojištění jejích dluhopisů v hodnotě deseti miliónů dolarů stálo 40 700 dolarů, v pondělí to již bylo 240 000 dolarů. Menší hedgeový fond Commonwealth Opportunity Capital z Los Angeles díky tomu zaznamenal zisk několika miliónů dolarů. Jeho počáteční investice přitom činila méně než 200 000 dolarů. Podle šéfa společnosti Millenium Wave Advisors Johna Mauldina nemá ostrovní stát před sebou dobré vyhlídky. "Japonsko má stárnoucí populaci, která méně spoří. V příštích několika letech dokonce míra úspor bude negativní. Budou tak muset výrazně omezit vládní výdaje, zvýšit daně nebo tisknout peníze, anebo přikročit ke kombinaci těchto tří možností," uvedl. Zemětřesení podle něj japonské problémy zesílilo, země ale již před ním byla na cestě do potíží. Podle předběžných odhadů se mohou celkové náklady na obnovu a rekonstrukci Japonska po zemětřesení vyšplhat až na 180 miliard dolarů (přes 3,1 biliónu korun), což odpovídá zhruba třem procentům ročního výkonu japonské ekonomiky.


Byl to vizionář, kde jsem si nevěděl rady, tam on nastupoval, vzpomínají na Michalika v Břežanech

Věslav Michalik začínal jako jaderný fyzik, ale později se stal investičním bankéřem. Bezmála dvacet let vedl jako starosta Dolní Břežany, loni pak vystoupal do nejvyšších pater politiky. Stal se místopředsedou hnutí STAN, u jehož zrodu byl. A mohl se stát dokonce ministrem průmyslu, o křeslo ho ale připravila podnikatelská kauza. Připomeňte si, kdo byl Věslav Michalik, který zemřel v neděli ve věku 59 let.„Když se začínalo rodit hnutí Starostové a nezávislí, tak mi před krajskými volbami v roce 2008 řekli, abych zkusila sestavit kandidátku. Vybrala jsem si dva starosty, první byl Věšek Michalik, druhým Martin Macháček. To bylo naše první setkávání s politikou,“ vzpomíná místopředsedkyně STAN Věra Kovářová na společné začátky ve vyšších patrech politiky.„Jaderný fyzik a investiční bankéř se pustí do toho, že kandiduje ve své obci. Rozvoj byl neúprosný a on z Dolních Břežan udělal místo, které je vzorem pro každou obec. Fascinovaly mě na něm i jeho vize, které vždy s předstihem uskutečňoval, a také jeho klid,“ přidává svůj osobní pohled na Michalika.Michalik se narodil v Českém Těšíně. Vystudoval Fakultu jadernou a fyzikálně inženýrskou ČVUT v Praze, kde následně získal i titul kandidáta věd. Jeho spolužačkou ze školy byla mimo jiné šéfka Státního úřadu pro jadernou bezpečnost Dana Drábová.Diplomovou práci mu v osmdesátých letech vedl Tomáš Čechák z katedry dozimetrie a ionizujícího záření. „Vedoucí má ročně jednu, maximálně dvě diplomové práce. Pokud jsou studenti dobří, tak si na ně pamatujeme. A na Věška Michalika si pamatuji velice dobře, protože jeho diplomová práce byla velice pěkná,“ hodnotí zpětně Čechák. „Byl to špičkový student.“Do svých 33 let pracoval jako vědecký pracovník Akademie věd ČR v Ústavu jaderné fyziky a Ústavu dozimetrie záření.Je autorem desítek publikací v mezinárodních vědeckých časopisech. Absolvoval několik dlouhodobých pobytů v zahraničí, podíval se například do Ruska, Francie nebo Německa.Později si doplnil ekonomické vzdělání na Rochester Institute of Technology v USA. A po odchodu z akademické sféry pracoval ve finančním sektoru od analytika až po člena představenstva, mimo jiné v Živnostenské bance nebo třeba Unicreditu. A začal podnikat v oboru investiční poradenství.Jako politik byl od začátku spojen s Dolními Břežany, kde se v roce 2002 stal místostarostou, o dva roky později starostou. A obec poté vedl 17 let.„Nebyl to jen kolega, ale i velký přítel. Na vedení obce jsme spolupracovali celých 20 let. Těžko se tady z toho dostáváme,“ říká místostarosta Lubomír Havel (za STAN). „Spolupráce s ním byla úžasná. Byl to výjimečný člověk, nepoznal jsem nikoho schopnějšího. Viděl hodně dopředu. Byl vizionářem nejen v Břežanech, ale měl odhad i situace ve světě.“Podobně na Michalika vzpomíná také druhý místostarosta Zdeněk Kovářík (za STAN): „Pro mě to byl výjimečný člověk nejen po pracovní, ale i po lidské stránce. Tam, kde já jsem si nevěděl rady, tam on nastupoval a věci řešil. Nikdy se také nezalekl neřešitelných úkolů. Hledal inovativní řešení. Byl tím, kdo posouval obec dopředu. Bude to bez něj těžké.“V Dolních Břežanech sídlí i díky němu například výzkumné laserové centrum ELI Beamlines, které je jedním z největších výzkumných projektů v Česku.V roce 2012 postoupil do krajské politiky. Stal se zastupitelem Středočeského kraje a později také radním. Zároveň oficiálně vstoupil do hnutí STAN a stal se předsedou středočeského krajského výboru hnutí. A po změně poměrů v kraji začal dělat hejtmance Petře Peckové (za STAN) náměstka pro finance a strategii.Později se dostal i do vedení hnutí STAN, delegáti ho zvolili na sjezdu v létě 2021 místopředsedou. Když se pak po říjnových volbách sestavovala vláda Petra Fialy (ODS), měl Michalik usednout do křesla ministra průmyslu a obchodu. Koncem listopadu se ale v médiích objevily pochybnosti o jeho podnikání.Deník N informoval, že firmy spojené s rodinou Michalikových si v minulosti půjčily peníze přes anonymní firmu z Kypru, šlo o desítky milionů korun. A kandidát na ministra nejprve odmítl říct, kdo za společností z daňového ráje stojí, ani jaký je původ peněz. Upozornil ale, že vše probíhalo v souladu se zákonem a nic nelegálního se tam nedělo.Michalikova rodina měla také podle serveru Seznam Zprávy 96procentní podíl ve fondu Valour (sám místopředseda STAN třetinový podíl), který ovládal tři solární elektrárny. Michalik k tomu tehdy řekl, že potenciální střet zájmů by se podle dal vyřešit prodejem elektráren.Přesto nakonec 25. listopadu oznámil, že se o post ministra průmyslu a obchodu ucházet nebude. A uvedl, že podnikání na Kypru bylo podle něj legální, nechce ale, aby situace působila jako v případě šéfa hnutí ANO Andreje Babiše.Místo Michalika se poté ministrem průmyslu za STAN stal manažer, dlouholetý člen vedení Erste Group a investor Jozef Síkela.


EK zamietla konferenciu o Temelíne

Brusel 22. novembra (TASR) - Európska komisia oficiálnezamietla monos, e by zvolala medzinárodnú konferenciuo financovaní odstavenia eskej jadrovej ... Brusel 22. novembra (TASR) - Európska komisia oficiálne zamietla monos, e by zvolala medzinárodnú konferenciu o financovaní odstavenia eskej jadrovej elektrárne Temelín, ktorú poadoval Európsky parlament.SkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamouSkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamou Komisári pre rozírenie a energetiku Günter Verheugen a Loyola de Palaciová poslali predsedníke EP Nicole Fontainovej list, v ktorom odmietli výzvu na usporiadanie konferencie. "Komisia nevidí iadnu monos na podporu tejto iniciatívy," píe sa v liste. Poda EK nedáva iadny zmysel zvoláva konferenciu, kee ju nepodporujú krajiny, ktorých sa to týka, eská republika a Rakúsko. Aj keby sa konferencia o financovaní odstavenia Temelína uskutonila, mohlo by sa poíta len s obmedzenými finannými prostriedkami, uviedla EK s tým, e je tomu tak aj v prípade troch nemodernizovatených jadrových elektrární vo východnej Európe - slovenských Jaslovských Bohuníc, bulharského Kozloduja a litovskej Ignaliny. Na usporiadanie konferencie o odstavení Temelína vyzval zaiatkom septembra v pravidelnej rezolúcii o pokroku R Európsky parlament. Komisár Verheugen vak u vtedy mylienku odmietol s tým, e tak nemono urobi proti vôli Prahy. (spravodajca TASR Robert Sermek) juh


Csütörtökön kezdődik a Magyar Tudomány Ünnepe

A háborúval, az energiaválsággal és a klímavészhelyzettel foglalkoznak egyebek mellett az előadók a Magyar Tudomány Ünnepe elnevezésű rendezvénysorozaton, amely csütörtökön kezdődik és november végéig számos ismeretterjesztő előadással várja az érdeklődőket a Magyar Tudományos Akadémián. A programsorozat november 3-án 10 órakor ünnepélyes megnyitóval kezdődik az MTA Székházának Dísztermében, ahol a résztvevőket Freund Tamás, az MTA elnökének köszönti. Az ünnepségen adják át a 2022. évi Eötvös József-koszorúkat, valamint az MTA 2022. évi tudományos díjait. Ezt követően Pléh Csaba akadémikus tart nyitóelőadást A tudások feszültségei a megismerő emberben: a modern pszichológia hozzászólása a tudományos világnézet vitáihoz címmel. Az egy hónapon át tartó programsorozat kiemelt eseményei az MTA Székház Dísztermében este 18 órától kezdődő ismeretterjesztő előadások, amelyeken szó lesz egyebek mellett az ukrajnai háború katonai eseményeiről, a magyar sugárzásmérő rendszerről, a kvantumszámítógépekről, az energiaválságról, a látás helyreállításának lehetőségeiről, és a klímaváltozás hatásairól a Kárpát-medencében. Rácz András védelempolitikai szakértő az ukrajnai háború katonai eseményeiről és a rendelkezésre álló információs csatornákról tart majd előadást. A háborúval és várható következményeivel foglalkozó konferencia résztvevői pedig áttekintik a háború biztonságpolitikai és katonai összefüggéseit, az elhúzódó konfliktus és a szankciók világgazdaságra gyakorolt hatásait, de foglalkoznak a nemzetközi jogrendet érintő következményeivel is. Az energiaválság és megújulás témáját körbejárva Aszódi Attila energetikai mérnök egyebek mellett arra keresi a választ, hogy milyen folyamatokat indíthat be az energiaellátási válság, háttérbe szorulhat-e a dekarbonizáció, illetve mit tehet a politika, és mit az egyének. Janáky Csaba vegyész a megújuló energiák termelésével kapcsolatos legfőbb kihívásokat mutatja be előadásában, majd ismerteti az energia átalakításának és tárolásának kémiai módszerét az energia későbbi felhasználhatóságával és a klímavédelemmel összefüggésben. Az energiaválság témáját járja körül a programsorozat Tudomány és Parlament című kiemelt rendezvénye, amelyen a nemzeti energiapolitika stratégiai kihívásait elemzik szakpolitikusok és a tudomány képviselői az energiaellátás diverzifikációjával, a nemzeti ellátás biztonságával, a háború és a geopolitikai helyzet alakulásának rövid és hosszú távú hatásaival és a környezeti fenntarthatósággal összefüggésben. Az Atomenergetikai innovációk az energiabiztonság és a klímavédelem szolgálatában című előadóülésen a nukleáris energiát termelő berendezések új generációjával kapcsolatos kutatásokról számolnak be. A klímaválsággal és a fenntarthatósággal foglalkozik Báldi András ökológus és Popp József agrárközgazdász is, aki többek közt arra keresi a választ előadásában, hogy hogyan kell változtatnunk fogyasztási szokásainkon, és hogy milyen a jövő húsmentes hamburgere. Lakatos Mónika éghajlatkutató pedig azt a témát járja körül, hogy a klímaválságnak milyen sajátos jellemzői, forgatókönyvei vannak a Kárpát-medencében, illetve hogyan alkalmazkodhatunk ezekhez a jövőben. A Tudományünnep+ keretében a különböző válságjelenségek vizsgálatán kívül a legprogresszívebben fejlődő tudományterületeken elért eredményekről is szó lesz. A látásromlás megállításának és a látás helyreállításának úttörő módszerét dolgozta ki a világhírű neurobiológus, Roska Botond, aki a programsorozat során számol be az eljárás jelentőségéről és kutatásai jelenlegi fázisáról. A kvantumforradalomról és a kvantumszámítógépekről Zimborás Zoltán fizikus tart majd előadást. Sudár Balázs történész pedig a magyarság 10. század előtti történetével kapcsolatos régészeti és archeogenetikai kutatások legújabb fejleményeiről számol be. Az informatika térhódítása az elmúlt évtized során alaposan átalakította az irodalomtudomány módszertanát és szemléletét. Kecskeméti Gábor irodalomtörténész előadásában a 19-20. század néhány nemzeti klasszikusának szövegein szemlélteti e digitális fejlesztések után elérhető új kutatási módszereket és célkitűzéseket. Zábori Balázs fizikus, űrkutatási rendszermérnök bemutatja, milyen szerepük van a magyar kutatóknak a 2024-25-től Hold körüli pályán megépülő űrállomás, a Lunar Gateway sugárzásvédelmében. A Tudományünnep+ előadásai után a Magyar Csillagászati Egyesület munkatársaival kémlelhetik az érdeklődők az eget és a bolygók állását az MTA-székház előtt. A Széchenyi Irodalmi és Művészeti Akadémia kétnapos versfordító konferenciával várja a közönséget, emellett a Magyar Művészeti Akadémia is külön programmal készül ebből az alkalomból, amelynek középpontjában a tudomány és a művészet kapcsolata áll. Az előadásokat élőben közvetítik azMTA YouTube-csatornáján, a rendezvénysorozat teljes programja atudomanyunnep.huoldalon érhető el. A Magyar Tudomány Ünnepét 2003 óta szervezik meg, arra emlékezve, hogy Széchenyi István 1825. november 3-án birtokainak egy évi jövedelmét ajánlotta fel a Magyar Tudományos Akadémia elődjének számító Tudós Társaság megalapításához.


Írán může být nepředvídatelný, pokud USA vypoví jadernou dohodu, varoval prezident Rúhání

Začátkem měsíce íránský prezident Hasan Rúhání Američany varoval před porušením jaderné dohody s tím, že Teherán nebude první, kdo od ní odstoupí. "Naše organizace pro jadernou energetiku je zcela připravena… na kroky, které očekávají i které neočekávají," uvedl Rúhání. Teherán- Íránská jaderná agentura je připravena reagovat předvídatelně i nepředvídatelně, pokudSpojené státyvypoví jadernou dohodu, kterou uzavřel Írán se světovými mocnostmi. Podle agentury Reuters to řekl íránský prezidentHasan Rúhání. "Naše organizace pro jadernou energetiku je zcela připravena… na kroky, které očekávají i které neočekávají," uvedl Rúhání v projevu, který odvysílala íránská státní televize, přičemž podle agentury Reuters poukázal na možnost, že se americký prezident Donald Trump příští měsíc rozhodne dohodu vypovědět. Žádné bližší podrobnosti o obsahu případné íránské reakce Rúhání neuvedl. Začátkem měsíce nicméně íránský prezident Američany varoval před porušením jaderné dohody s tím, že Teherán nebude první, kdo od ní odstoupí, ale pokud se Washington rozhodne dohodu opustit, bude "litovat". Ve středu pak Rúhání řekl, že Írán si za účelem obrany vyrobí nebo koupí zbraně, které bude potřebovat. O jaderných zbraních prezident nicméně nehovořil. Bílý dům dlouhodobě hrozí, že vypoví jadernou dohodu, kterou Írán v roce 2015 podepsal se šesti světovými mocnostmi a ve které se zavázal, že omezí svůj jaderný program výměnou za zrušení protiíránských sankcí. Těmito sankcemi svět reagoval na obavy, že Teherán usiluje o získání jaderné zbraně. Trump dal evropským signatářům dohody ultimátum: buď podle slov amerického prezidenta "příšerné nedostatky dohody" odstraní, nebo USA neobnoví úlevu sankcí vůči Íránu, a dohodu tak přestanou plnit. Další prodloužení režimu mírnějších sankcí by mohla administrativa Trumpa odmítnout už v polovině května. Íránská jaderná agentura v minulosti oznámila, že v případě zrušení jaderné dohody, je Írán schopen docílit 20procentního obohacení uranu do dvou dnů, což mnohonásobně přesahuje úroveň potřebnou k energetickému využití. Z této úrovně by byl poměrně rychle schopen získat uran obohacený ke zbrojnímu využití, tedy přes 90 procent.


Japonská vláda schválila limit na ivotnos jadrových reaktorov

Japonská vláda dnes schválila návrhy zákonov sprísujúcich pravidlá v oblasti jadrovej bezpenosti. Japonsko momentálne nemá stanovený limit, ako dlho smie by 54 jadrových reaktorov v prevádzke. TOKIO. Jedným z nich je aj zavedenie 40-roného limitu na prevádzku jadrových reaktorov s monosou jednorazového predenia o 20 rokov.SkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamouSkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamou Japonsko momentálne nemá stanovený limit, ktorý by uroval, ako dlho smie by jeho 54 jadrových reaktorov v prevádzke. K zmenám vládu donútila havária jadrovej elektrárne Fukuima, ktorú pokodili najmä prílivové vlny cunami po zemetrasení 11. marca minulého roka. Kee niektoré reaktory u limit prekonali a mnohé alie ho dosiahnu v najbliích rokoch, návrh zákona, ktorý ete musí schváli parlament, v uritých prípadoch poíta s predením licencie. Kritici to povaujú za obchádzanie 40-roného limitu, vláda vak uviedla, e predenie bude zriedkavé a bude ho moné poskytnú len pri splnení prísnych bezpenostných noriem. Japonská vláda v rámci novej energetickej stratégie plánuje postupne zniova závislos od jadra a viac vyuíva alternatívne zdroje, no premiér Joihiko Noda povedal, e v prechodnom období sa krajina bez jadrovej energie nezaobíde. Preto je poda neho nevyhnutné spusti reaktory, ktoré prejdú bezpenosou kontrolou, opätovne do prevádzky. Z 54 reaktorov sú dnes v prevádzke len tri a vláda sa obáva, e krajine bude hrozi vány nedostatok elektrickej energie. Jeden z troch spomínaných reaktorov toti na budúci mesiac odstavia pre pravidelnú kontrolu a do konca apríla nebude v krajine fungova ani jeden z reaktorov. Vláda sa preto spoliehala na správu inpekného tímu z Medzinárodnej agentúry pre atómovú energiu (MAAE), ktorý v týchto doch preveril dva reaktory v elektrárni Ohi v prefektúre Fukui na západe Japonska. Reaktory preli záaovými skúkami, ktoré mali uri, i vydria zemetrasenie a vlny cunami. MAAE mala zárove stanovi, i japonské záaové skúky sú v súlade s jej tandardmi. V predbenom hodnotení, ktoré tím inpektorov agentúry zverejnil dnes, agentúra uznala, e japonské záaové skúky, kúové na obnovenie prevádzky elektrární, sú "v súlade s bezpenostnými tandardmi MAAE". Informovala o tom agentúra AP.


Rusko zane s výstavbou dvoch nových blokov iránskej atómovej elektrárne Búehr

Atómová elektráre Búehr - jediná v Iráne a prvá na Blízkom východe - bola navrhnutá a postavená Ruskom. BEJRÚT. Rusko na budúci týde zane s výstavbou dvoch nových blokov atómovej elektrárne Búehr v Iráne. Informovala o tom agentúra Reuters, odvolávajúc sa na miestne médiá. Výstavba bude realizovaná na základe dohody, ktorú v Moskve vlani podpísali predstavitelia atómových agentúr oboch krajín.SkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamouSkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamou Atómová elektráre Búehr - jediná v Iráne a prvá na Blízkom východe - bola navrhnutá a postavená Ruskom. Jej prevádzku oficiálne spustili v roku 2011. Moskva vlani podpísala s Teheránom dohodu o výstavbe ôsmich alích jadrových reaktorov v Iráne. Medzinárodná agentúra pre atómovú energiu (MAAE) tento mesiac ukonila dlhodobé vyetrovanie iránskych jadrových aktivít v minulosti a vydala správu, poda ktorej Irán do roku 2003 realizoval program zameraný na vývoj jadrovej zbrane. Atómová elektráre Búehr vak nebola nikdy spájaná s týmito aktivitami. alie aspekty iránskeho jadrového programu, ktoré sú vnímané ako potenciálne pouitené pre vývoj atómovej bomby - napríklad obohacovanie uránu i prevádzkovanie akovodného reaktora - budú obmedzené na základe dohody podpísanej medzi Teheránom a svetovými mocnosami v júli tohto roka.


Washington predil platnos sankcií proti Sýrii

WASHINGTON 8. mája (SITA/AFP) - Biely dom v stredu oznámil, e prezident  George W. Bush o jeden rok predil platnos sankcií voi Sýrii preto, e Damask údajne za pomoci KDR vybudoval jadrový reaktor. Ide o sankcie, ktoré Spojené táty zaviedli v máji 2004, predili ich v apríli 2006 a máji 2007. Dôvodom predenia sankcií v roku 2007 bolo, e Sýria poda USA podporuje libanonské iitské milície Hizballáh a iné organizácie, ktoré Washington povauje za teroristické. Aktuálne sankcie zahajú zmrazenie sýrskeho majetku a embargo na dovoz produktov do Sýrie.SkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamouSkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamou "Prijal som tieto kroky, aby som sa vyrovnal s neobvyklou a mimoriadnou hrozbou smerom k národnej bezpenosti, zahraninej politike a ekonomike Spojených tátov amerických, ktorú predstavujú aktivity vlády Sýrie," uviedol Bush v nariadení. Bush obvinil Sýriu z "podporovania terorizmu, kontruovania zbraní hromadného nienia a raketového programu, vrátane nedávno odhalenej údajnej jadrovej spolupráce so Severnou Kóreou". Prezident taktie obvinil Damask z podkopávania snáh USA a medzinárodného spoloenstva dosiahnu stabilizáciu situácie v Iraku. Biely dom minulý mesiac verejne obvinil Severnú Kóreu z toho, e pomáhala Sýrii vybudova tajný jadrový reaktor, ktorý je schopný produkova plutónium a e zariadenie "nebolo urené na mierové úely". Reaktor 6. septembra zniil izraelský vzduný útok tesne pred jeho spustením a pred jeho naplnením jadrovým palivom. Sýria aj Severná Kórea toto obvinenie popreli. Organizácia OSN pre jadrový dohad Medzinárodná agentúra pre atómovú energiu (MAAE) zahájila vo veci správy amerického spravodajstva vyetrovanie. Sýria je povinná na základe bezpenostnej dohody s MAAE informova o plánovaní a výstavbe akéhokovek jadrového zariadenia, dodala MAAE.


Čína je pilířem nového světového řádu, nechal se slyšet Orbán. Si byl s návštěvou Budapešti také spokojen

U příležitosti návštěvy čínského prezidenta Si Ťin-pchinga v Budapešti došlo k podpisu téměř dvou desítek dohod o spolupráci mezi oběma zeměmi. Čínský prezident označil Maďarsko za důležitého obchodního partnera, kterého s Čínou pojí dlouholeté přátelství. Podepsané dvoustranné smlouvy se týkají především železniční a silniční infrastruktury, jaderné energetiky i automobilového průmyslu. Maďarsko je důležitým partnerem rovněž pro čínský projekt nové Hedvábné stezky, známý také pod názvem Belt and Road Initiative (BRI). Čínského prezidenta přijal ve čtvrtek jeho maďarský protějšek Tamás Sulyok a premiér Viktor Orbán. Tématy rozhovorů byla válka na Ukrajině a čínské investice v Maďarsku. „Tato téměř třídenní návštěva je příležitostí pozvednout naše strategické partnerství na novou, vyšší úroveň,“ uvedl Si Ťin-pching. Čínský prezident ocenil, že Maďarsko podporuje politiku jedné Číny. „Čína podporuje Maďarsko v tom, aby sehrávalo stále větší roli v rámci Evropské unie a pomáhalo tak rozvoji vztahů Číny s Evropskou unií,“ řekl Si Ťin-pching na tiskové konferenci. „Modernizace Číny skýtá obrovské příležitosti pro všechny země světa,“ dodal. Předseda maďarské vlády se na tiskové konferenci opětovně vyslovil pro nastolení míru na Ukrajině. „Evropa stojí na straně války. Jedinou výjimkou je Maďarsko, které prosazuje okamžité příměří a mírová jednání,“ uvedl Orbán, který podpořil čínský mírový plán a Čínu označil za jeden z pilířů nového světového řádu. Maďarský premiér ocenil, že tři čtvrtiny všech zahraničních investic v roce 2023 přišly právě z Číny. „Vaše investice dávají práci desetitisícům lidí,“ řekl Orbán. Tibor Hendrey ze Společnosti na pomoc Tibetu vyvěsil při průjezdu kolony s čínským prezidentem na budapešťském vrchu Gellért vlajku Tibetu. „Po několika minutách vlajku Tibetu překryli čínskou vlajkou. Číňané dohlíželi na to, aby v době příjezdu kolony s čínským prezidentem byla na vrchu Gellért vidět jen čínská vlajka,“ uvedl webtelex.hu. Číňané v červených čepicích obklíčili také poslance za opoziční hnutí Momentum Mártona Tompose, který chtěl na Alžbětině mostě vyvěsit vlajku Evropské unie. Podle jeho slov mu v tom Číňané zabránili. „Báli se, že mám u sebe také vlajku Tibetu nebo Tchaj-wanu,“ řekl Tompos. Předchozími zastávkami čínského prezidenta v Evropě byla Francie a Srbsko.


26 kwietnia - kalendarium historyczne

Na Przylądku Henry, obecnie stan Wirginia, wylądowała pierwsza grupa europejskich osadników na kontynencie amerykańskim.Była to największa katastrofa w historii energetyki jądrowej i jedna z największych katastrof przemysłowych XX wieku. 28 lat temu, w nocy z 25 na 26 kwietnia 1986 roku, doszło do awarii reaktora w elektrowni atomowej w Czarnobylu na Ukrainie. Do atmosfery przedostały się duże ilości substancji radioaktywnych. Skażeniu promieniotwórczemu uległ obszar na pograniczu Białorusi, Ukrainy i Rosji, a wyemitowana chmura radioaktywna rozprzestrzeniła się na znacznym obszarze Europy. W efekcie skażenia ewakuowano i przesiedlono ponad 350 tys. osób. O katastrofie świat dowiedział się kilka dni po wydarzeniu, gdyż Związek Radziecki starał się nie przepuszczać żadnych informacji na Zachód. Polacy zauważyli, że coś musiało się stać, gdy w stacji w Mikołajkach odnotowano skażenie promieniotwórcze powietrza 550 tys. razy silniejsze niż zwykle.Przegrzany reaktor spowodował wybuch i pożar. Bezpośrednio w wypadku i z powodu napromieniowania zginęło kilkadziesiąt osób. Bliżej nieznana jest liczba ofiar zmarłych z powodu choroby popromiennej. Zniszczony reaktor elektrowni niezwłocznie zalano betonowym sarkofagiem, a pozostałe reaktory kolejno wyłączano - ostatni w 2000 roku. Strefa wokół Czarnobyla do dziś jest zamknięta.Rząd ZSRR przez dwa dni nie podał informacji o katastrofie. Potem pojawiały się skąpe i niemożliwe do sprawdzenia dane na ten temat. Wywołało to w Europie spekulacje o tysiącach ofiar śmiertelnych i zagrożeniu dla mieszkańców sąsiadujących państw. Do dziś trwa spór ekspertów o liczbę ofiar katastrofy.Raport Komitetu Naukowego ONZ do spraw Skutków Promieniowania Atomowego (UNSCEAR) stwierdza, że 134. pracowników elektrowni jądrowej i członków ekip ratowniczych było narażonych na działanie bardzo wysokich dawek promieniowania jonizującego, po którym rozwinęła się ostra choroba popromienna. 28 z nich zmarło w wyniku napromieniowania, a 2 od poparzeń. Wielu ludzi biorących udział w akcji zabezpieczenia reaktora zginęło podczas towarzyszących akcji wypadków budowlanych.Różne są doniesienia dotyczące liczby osób, które zachorowały bądź dopiero zachorują na nowotwory, głównie tarczycy, wskutek wchłonięcia promieniotwórczego jodu-131. Według raportu specjalistów pracujących dla WHO, ONZ i Międzynarodowej Agencji Atomowej sprzed 4. lat, po awarii w Czarnobylu zdiagnozowano ponad 4 tysiące przypadków nowotworów tarczycy. Oczekuje się dalszego wzrostu zachorowań na tę chorobę. Wśród mieszkańców skażonych terenów nie obserwuje się, przynajmniej do tej pory, wzrostu zachorowań na nowotwory inne niż tarczycy.Inny raport, sporządzony przez Lekarzy Przeciw Wojnie Nuklearnej, szacuje liczbę zachorowań na raka tarczycy na 10 tysięcy i przewiduje, że istnieje możliwość kolejnych 50 tysięcy przypadków.Z kolei organizacja Greenpeace szacowała kilka lat temu, że na choroby, których przyczyną mogło być promieniowanie, zmarło już około 200 tysięcy osób, a w przyszłości na raka spowodowanego katastrofą w Czarnobylu, umrze jeszcze około 100 tysięcy ludzi.Po awarii w Czarnobylu na obszarze liczącym 2,5 tysiąca kilometrów kwadratowych wyznaczono zamkniętą strefę buforową i wysiedlono z niej wszystkich mieszkańców. Łącznie ewakuowano 350 tys. osób. W promieniu 10 kilometrów od elektrowni utworzono strefę "szczególnego zagrożenia", a w promieniu 30 - strefę "o najwyższym stopniu skażenia". Zlikwidowano 20 pobliskich kołchozów i wyłączono z uprawy rolnej 100 tysięcy hektarów ziemi rolniczej. Ewakuowano także całą ludność miasta Prypeć, liczącą wówczas 50 tys. mieszkańców. Najbardziej skutki katastrofy dotknęły terytorium Ukrainy, gdzie skażeniu uległo 9 proc. obszaru kraju. Strefa wokół Czarnobyla do dziś jest zamknięta. Mimo to w okolicznych wsiach można spotkać nielegalnych mieszkańców, utrzymujących się z rolnictwa.O katastrofie świat dowiedział się kilka dni po wydarzeniu, gdyż Związek Radziecki starał się nie przepuszczać żadnych informacji na Zachód. Polacy zauW Republice Południowej Afryki odbyły się pierwsze w historii kraju wolne wybory parlamentarne, kończące proces przeobrażeń politycznych w tym kraju. Zwyciężył Afrykański Kongres Narodowy.poprzedni dzieńnastępny dzień


Šílená jaderná ruleta se dál roztáčí. Nemám pocit, že by se Severokorejci báli války, říká novinářka

Podle bývalého ředitele CIA Johna Brennana je situace kolem možného jaderného útoku Severní Koreje na USA nejkritičtější za několik desetiletí. Washington i Pchongjang si vyměňují čím dál silnější slovní výhrůžky a riziko reálného jaderného konfliktu stoupá. Americký prezident Donald Trump míří na začátku listopadu do Pekingu se vzkazem pro čínské vedení, které totalitní režim Kim Čong-una pořád tiše podporuje: Přimějte Severní Koreu k rozumu, než bude pozdě. Washington-Spojené státynestrpí, aby je Severní Korea ohrožovala jadernými zbraněmi. A americký prezidentDonald Trumpnepřipustí možnost, aby raketa s atomovou hlavicí dopadla na USA. Tvrdí to dva čelní představitelé Trumpovy administrativy. ŘeditelÚstřední zpravodajské služby (CIA)Mike Pompeo a prezidentův poradce pro otázky národní bezpečnosti H. R. McMaster. Severokorejský diktátor Kim Čong-un naopak zdůrazňuje, že jeho země musí dosáhnout na atomovou zbraň, aby měla odstrašující prostředek proti případnému americkému útoku. "Vlastnictví nukleárního arzenálu je pro nás otázkou života a smrti," citovala v pátek ruská tisková agentura Ria Novosti ředitele severoamerického odboru ministerstva zahraničí KLDR Čo Sun-chuje. Podle této rétoriky se prostor pro diplomatické řešení ožehavého problému s jadernými zbraněmi Severní Koreje zužuje. "Jsou lidé, kteří tvrdí, že máme Severní Koreu vyzbrojenou nukleárními bombami akceptovat a spoléhat na vzájemné odstrašení. To je ale pro nás nepřijatelné," varuje americký prezidentský poradce pro otázky národní bezpečnosti H. R. McMaster. "Jsme v situaci, kdy se krátí doba určená k řešení konfliktu jinou než vojenskou cestou. Naši spojenci a přátelé to vědí. Ví to Čína, ví to i Rusko," dodal  McMaster. Na strategii takzvaného vzájemného odstrašení stála v době studené války rovnováha mezi Sovětským svazem a Spojenými státy. Obě velmoci věděly, že pokud použijí jadernou zbraň, použije ji i druhá strana a navzájem se zničí. Pro Trumpovu vládu je ale nepředstavitelné, že by taková "rovnováha" měla v současnosti existovat se Severní Koreou a jejím totalitním režimem. "Jsou už ke svému cíli natolik blízko, že bychom se měli chovat tak, jako kdyby ho už dosáhli," uvedl šéf CIA Mike Pompeo k severokorejské snaze o funkční rakety dlouhého doletu a vývoj nukleárních hlavic. Pchjongjang dosud uskutečnil šest pokusných jaderných výbuchů, ten poslední letos v září. Zkouší také balistické střely, schopné zasáhnout východní část USA. Jeho rétorika vůči Spojeným státům je taky čím dál agresivnější. Severní Koreu nedávno navštívila asijská zpravodajka České televize Barbora Šámalová. Nezaznamenala tam ale žádnou paniku nebo strach z války s Američany. "Neměli jsme možnost zeptat se takzvaně obyčejných lidí na ulici, protože vládní průvodci nás neustále hlídali a byli velmi opatrní. Z rozhovorů se státními představiteli jsem nabyla dojmu, že velký strach z války nemají," tvrdí novinářka ČT. "Působili dost sebevědomě, vyptávali se na reakce médií na projev Kim Čong-una, ve kterém označil Trumpa za choromyslného. Spíše mi přišlo, že se touto krizí baví, než že by ji brali jako hrozbu," dodává Barbora Šámalová. Bývalý šéf americké CIA John Brennan řekl na nedávné přednášce na Fordhamské univerzitě v New Yorku, že možnost válečného konfliktu na korejském poloostrově je v současné době nejvyšší za řadu desetiletí. "Vidím tak dvacetiprocentní, pětadvacetiprocentní možnost, že válka propukne," řekl Brennan, který ale současného amerického prezidenta kritizuje za zbytečnou eskalaci krize. "Jen tajná zákulisní vyjednávání mohou zmírnit napětí a zachovat tvář Trumpovi iKim Čong-unovi. Nedokážu si představit, že by jeden z nich veřejně řekl tomu druhému: Tak dobře, vyhrál jsi," uvedl muž, který vedl CIA po čtyřletém období až do letošního ledna.


Irán válaszolt a nagyhatalmaknak

Irán hivatalosan is átadta válaszát a nagyhatalmaknak, amelyek azt követelik, függessze fel urándúsítási tevékenységét. Részleteket nem közöltek a válasz tartalmáról, de a legfőbb iráni vezető hétfőn már jelezte, nem engednek a főként nyugati országok által megfogalmazott követeléseknek. Teheráni tévéjelentések szerint Ali Laridzsáni, a nukleáris ügyek iráni főtárgyalója fogadta az urándúsítás feladását követelő országok diplomáciaiképviselet-vezetőit, hogy átadja a választ. Részleteket ennek tartalmáról nem közöltek, bár az AP hírügynökség azt jelentette teheráni forrásokra hivatkozva, hogy Irán új formulával állt elő a válaszban. Augusztus elején az ENSZ Biztonsági Tanácsának állandó tagjai (az USA, Kína, Oroszország, Franciaország és Nagy-Britannia) azzal fenyegették meg Iránt: szankciókat vetnek ki az országra, ha a teheráni vezetés nem mond le atomprogramjáról. Hétfőn Ali Hamenei ajatollah, Irán legfőbb politikai és vallási vezetője kijelentette: "Az Iráni Iszlám Köztársaság meghozta döntését: a nukleáris energia területén erőteljesen folytatja útját... és el fogja nyerni erőfeszítései gyümölcsét." Így várhatóan a Laridzsáni által átadott válasz is azt tartalmazza, Irán a felajánlott kedvezményekért cserében sem hajlandó felhagyni az urándúsítással. Az Egyesült Államok és európai szövetségesei év eleje óta próbálják rábírni Iránt, hogy függessze fel urándúsító tevékenységét, mert azt feltételezik, hogy nukleáris kutatásait atomfegyver előállítására kívánja felhasználni. A nagyhatalmak félelmeit a Nemzetközi Atomenergia Ügynökség is osztja. Irán ugyanakkor azt állítja, hogy kutatásait békés célra, lakossága megnövekedett energiaigényének kielégítésére akarja használni.


Szykuje się atak na irańskie obiekty nuklearne? "Zespół Trumpa rozważa"

Z obawy, że sankcje na Iran mogą nie powstrzymać jego programu atomowego, w zespole współpracowników prezydenta elekta USA Donalda Trumpa rozważane jest podjęcie działań militarnych — przekazał w piątek amerykański dziennik "Wall Street Journal". Zdaniem gazety opcja ataku na irańskie obiekty nuklearne jest rozpatrywana przez niektórych członków zespołu Trumpa ds. przejęcia władzy od poprzednika, Joego Bidena.Dyskusjom nadały tempa zarówno osłabienie Iranu, jak i informacje na temat postępujących prac nuklearnych Teheranu.Wszelkie rozważania na ten temat pozostają jednak na wczesnym etapie — zastrzegł dziennik. Iran jest jedynym nieposiadającym broni jądrowej krajem, który wytwarza materiał rozszczepialny wzbogacony do takiego stopnia, że — jak podał "WSJ" —w zaledwie kilka dni można byłoby go rozwinąć do stanu pozwalającego na wykorzystanie militarne. Według dziennika w rozmowach zespołu prezydenta elekta pojawiły się dwie opcje. Pierwsza polega nazwiększeniu presji militarnej na Iran poprzez wysłanie większej liczby amerykańskich sił na Bliski Wschód.USA mogłyby również sprzedawać Izraelowi zaawansowaną broń, taką jak bomby do niszczenia bunkrów. Alternatywną drogą byłabygroźba użycia siły militarnej.Strategię tę Trump zastosował w stosunku do Korei Północnej podczas swojej pierwszej kadencji, chociaż — podkreślił "WSJ" — dyplomacja ostatecznie zawiodła. Nie jest jasne, którą opcję wybrałby Trump w przypadku Iranu, jednak w wywiadzie opublikowanym w czwartek w magazynie "Time"polityk potwierdził, że istnieje możliwość wymierzonej w Iran akcji wojsk USA,częściowo dlatego, że Teheran miał planować na niego zamachy. "Wszystko się może zdarzyć – powiedział Trump. — To bardzo niestabilna sytuacja". Jednocześnie — zauważył "WSJ" —podejście dyplomatyczne ma swoje pułapki.Irańskie władze zapowiadają, że nie będą negocjować pod presją i nie podejmą żadnych jednostronnych kroków, aby ograniczyć program nuklearny kraju. Amerykański wywiad ocenił w ubiegłym tygodniu, żeTeheran ma już zapasy wzbogaconego uranu wystarczające do wyprodukowania ponad 12 bomb atomowych— przypomniał dziennik. Iran od dawna jasno dawał do zrozumienia, że w odpowiedzi na ewentualny atak wyrzuci z kraju inspektorów ONZ i wycofa się z układu o nierozprzestrzenianiu broni jądrowej. Jedynym krajem, który kiedykolwiek to zrobił, jest Korea Północna, która po cichu rozpoczęła produkcję broni jądrowej; Teheran zasugerował, że może pójść tą drogą — skonkludowała gazeta.