KOMENTÁŘ: Energetická a geopolitická krize Evropy – Alexander Tomský

Německá rudozelená vláda uzavřela v prosinci tři nukleární elektrárny a poslední tři, které jí zbývají, chystá zlikvidovat do konce letošního roku. Byly poměrně mladé (1986) a mohly fungovat ještě dlouhá léta, kdyby vládnoucí garnitura nepropadla zelené ideologii. „Němci nikdy nedělají malé chyby,“ vtipkoval kdysi viceguvernér České národní banky Pavel Kysilka. Dokonce i Bill Gates, známý zastánce politiky nulových emisí, plédoval, aby Němci nejančili a počkali, až budou moci nahradit atom obnovitelnou energetikou. Apokalyptická víra je neúprosná a málokde nadělá takové škody jako v mentalitě Němců, kteří hodlají jít světu příkladem, přestože celá Evropská unie vypouští zhruba osm procent světových emisí oxidu uhličitého. Je třeba jednat, a to okamžitě. Ruský diktátor si mne ruce. Mám vás v hrsti, holoubkové, a na ukrajinské hranici haraší zbraněmi. Nevíme sice přesně, jak si ovládnutí či finlandizaci Ukrajiny představuje a zda se opravdu chystá k invazi, ale má teď navrch. Jistě brzy a nepochybně podle svých podmínek dosáhne otevření plynovodu Nord Stream 2. Samozřejmě nejde jen o Němce. Uměle vyvolaná světová energetická krize fosilních paliv, do nichž se léta neinvestovalo, a radikálního „zeleného údělu“ padne na všechny státy, už dnes ceny plynu i elektřiny závratně rostou a s nimi inflace. Drahé povolenky EU na tunu CO2za posledních pár let stouply na čtyřnásobek (90 eur). Plány na bezemisní ekonomiku jsou sice utopické, ale Komise EU na nich trvá a právě vydala podmínky pro dočasné zastoupení uhelných elektráren atomovou a plynovou elektřinou, na něž Češi tolik spoléhali. Podmínky jsou tak přísné, že nové vládě nedávají žádnou naději uhelné elektrárny nahradit. Dostavba Dukovan a Temelína podléhá souhlasu z Bruselu, omezujících podmínek je devět a platí naráz. Kamenem úrazu bude souhlas s úložištěm odpadu a zpřísnění bezpečnostních podmínek výstavby. Podle generálního ředitele ČEZ Daniela Beneše by nový blok v Dukovanech mohl být poslední a navrhuje jednat s Komisí o přijatelnějších podmínkách. Dnes? Když jsou v Německu ve vládě Zelení, kteří považují atom za zlo? Teplárenské sdružení ČR je v odsudku ostřejší: „Požadavek, aby byly nové plynové zdroje schopné spoluspalovat 30 procent nízkoemisního plynu do roku 2030 (poté 55 procent) a od roku 2036 zcela přejít na nízkoemisní palivo), je naprosto nereálný a nerealizovatelný.“ Jestliže nemáme biometan ani vodík a hned tak mít nebudeme, jak máme snižovat emise o 55 procent do roku 2030. Komise dokonce zpřísnila podmínky z prosince. Je to čiré sci-fi. Ptal jsem se na to známého z ČVUT, připadá mu, že to ti lidé nemohou myslet vážně. Tak proč neustále opakují, že to reálné je. Jako Geneviève Ponsová, ředitelka Europe Jacquese Delors, komisaři a politici Unie. Jedno je jisté. Na utopii se pracovat bude, i kdyby to mělo fatální následky na životní úroveň i politiku. Je to revoluce, říkají Němci. Dávno už ji předpověděl anglický konzervativní filozof Roger Scruton: „Levice ovládla ochranářské hnutí, protože odpovídá její politické ambici. Katastrofickým scénářem ekologické apokalypsy ospravedlňuje totální svržení stávajícího pořádku a zavedení své autoritativní vlády. Konečně by se mohla osvícená levice chopit vlády a vnutit společnosti svou představu a jednou provždy zničit nenáviděnou střední vrstvu.“ A je to tady. Pomocí Unie získala levice moc, zavádí zelenou politiku centrálního plánování, mluví o nadcházející energetické chudobě, kterou sama naplánovala, a o přerozdělování. Nastane zubožení středního stavu. Prezident Miloš Zeman se mýlil v detailech, měl ale pravdu, možná se opravdu blíží doba, kdy bude nezbytné z Evropské unie vystoupit.


Mi történik a zaporizzsjai atomerőműnél?

Élő közvetítésünk az orosz-ukrán háború 273. napjáról. Előző tudósításunkatITT TALÁLJA. Volodimir Zelenszkij ukrán elnök éjszakai videóüzenetében azt mondta, hogy érkezik az Európai Uniótól származó makroszintű pénzügyi segély újabb, 2,5 milliárd eurós részlete, valamint várják a jövő évi pénzügyi segélyprogram jóváhagyását is 18 milliárd euró értékben. Az Amerikai Egyesült Államok eközben bejelentette, hogy hamarosan 4,5 milliárd dolláros kiegészítő finanszírozást biztosít az ukrán költségvetés közvetlen támogatására. Az ukrán elnök emlékeztetett: a partnerországok közvetlen pénzügyi támogatásának segítségével sikerül eleget tenni a társadalmi kötelezettségeknek. "A teljes háború kezdete óta stabil kifizetéseket folyósítunk a nyugdíjasoknak – ez csaknem 11 millió embert jelent. A nyugdíjak indexálása a törvényben foglaltak szerint megtörtént. 6 millió állampolgár részesül valamilyen szociális támogatásban. Csak ebben a hónapban a szociális kifizetések összesen csaknem 14 milliárd hrivnyát (kb. 150 milliárd forint) tettek ki. Ez a sokgyermekesek, a szegények, az egyedülálló anyák és a fogyatékkal élők támogatása. Szintén több mint 2 millió belső menekült kap segítséget az államtól. Plusz a költségvetési szektor alkalmazottainak fizetése. Mindent megteszünk annak érdekében, hogy minden védőnk fizetését is biztosítsuk. Ukrajna pénzügyi frontvonala most ugyanolyan fontos, mint a csatatéren" - mondta Volodimir Zelenszkij. Az energetikai és közüzemi dolgozók sok régióban folytatják a hálózat helyreállítását. Készülünk az energiarendszerünk elleni esetleges újabb terrortámadásokra is - mondta az ukrán elnök, aki egyben bejelentette, hogy mostantól Kijevben és 16 régióban már csak a leállási ütemterv szerint lesznek tervezett áramszünetek. Ezt a rendszert azonban csak addig lehet tartani, amíg a felhasználók is partnerek ebben. Mindenkinek meg kell értenie, hogy a fogyasztási kiugrások újabb vészleállásokat eredményezhetnek - emlékeztetett Volodimir Zelenszkij. Az első példák sikerén felbuzdulva újabb és újabb helyeken nyílnak "Legyőzhetetlenségi pontok" Ukrajnában. Már több mint 4000 ilyen pont van Ukrajnában, de még többet terveznek. Az ingyenesen, napi 24 órában használható "Legyőzhetetlenségi pontok" egy helyen koncentrálják az alapvető szolgáltatásokat: generátor segítségével biztosít áramot a telefontöltéshez, van Starlink internetkapcsolat, tiszta ivóvíz, elsősegély-készlet, mindez egy fűtött helyiségben. A pontokat iskolákban, a regionális és kerületi önkormányzatok épületeiben alakították ki, de egyre több vállakozó is csatlakozik a kezdeményezéshez, így kereskedelmi egységekben vagy akár gyár- és irodaépületekben is alakítottak már ki "Legyőzhetetlenségi pontokat". Anezlamnist.gov.uaweboldal folyamatosan frissülő térképén is feltüntetik, hol találnak az emberek ilyen segélypontokat, ahogy azt is, hol működik a legközelebbi benzinkút, bank, gyógyszertár vagy élelmiszerbolt. Az ukrán biztonsági szolgálat (SBU) lerohant egy történelmi kolostort Kijevben, hogy megállítson feltételezett orosz ügynököket. A 11. században alapított Kijevi Pecserszk Lavra keresztény kolostor az ukrán ortodox egyház (UOC) székhelye. Az egyház Oroszország megszállása után kivált a moszkvai patriarchátusból, a szakadást Kirill orosz pátriárka háborús támogatása váltotta ki. Ennek ellenére az UOC néhány vezető papját azzal vádolják, hogy továbbra is rejtetten támogatják Moszkvát, és pozíciójukat a templomba járók befolyásolására használják fel. A Kreml szerint a razzia újabb támadás volt Kijev részéről az orosz ortodoxia ellen. A kijevi SBU biztonsági szolgálat kedden bejelentette, hogy "elhárító intézkedéseket" hajt végre az orosz különleges szolgálatok "felforgató tevékenysége" ellen. Azt mondták, megnőtt a támadások, a szabotázs és a túszejtés kockázata azokon a helyeken, amelyek polgárok nagy csoportjait vonzották. A kolostor, amely az UNESCO Világörökség része, egyike volt annak a számos ortodox templomnak, amelyben kedden razziáztak, mivel a hatóságok reagáltak azokra a panaszokra, miszerint a papok dicsőítették Oroszországot, és szövetségben állhatnak a Kremllel. A Donyeck régióban heves orosz támadások, folyamatos ágyúzás közepette tartják pozícióikat az ukrán védők, mg Luhanszkban centiméterről centiméterre, de folyamatos az előrehaladásuk. Herszon régióban most azon dolgoznak az ukránok, hogy csökkentsék a megszállók harci potenciálját, és megszüntessék a városok ágyúzását. Magyarország területére 2022. november 22-én az ukrán-magyar határszakaszon 4931 fő lépett be. A román-magyar határszakaszon belépők közül 3390 fő nyilatkozott úgy, hogy Ukrajnából érkezett. A beléptetettek közül a rendőrség 132 embernek állított ki ideiglenes tartózkodásra jogosító igazolást. Az ukrajnai háború elől 2022. november 22-én 114 ember, köztük 45 gyermek érkezett Budapestre vonattal - közölte a rendőrség. Az ukrán United24 adománygyűjtő platformon jelenleg haditengerészeti drónok vásárlásához gyűjtenek pénzt. Konkrét összegek számszerűsítése nélkül az ukrán elnök azt mondta, hogy a felület eredményei most is nagyszerűek. Több mint 50 ukrán cég mellett nemzetközi vállalkozások, ukrán és külföldi magánemberek küldtek már pénzt, összesen 93 országból csatlakoztak a kezdeményezéshez. Az adományok hatására fokozatosan építik fel az ukrán haditengerészeti drónflottát. Miután Oroszország visszavonult Herszonból, az emberek leszedik az Oroszország iránti szeretetet, valamint az orosz útlevelek és nyugdíjak előnyeit taglaló plakátokat. Helyükön olyan egyszerű szlogenek jelennek meg, mint a "Herszon - hős város" és a "Honfitársak, szabadok vagytok". A nemrégiben felszabadult Herszon városából, ahol a távozó orosz csapatok kritikus infrastruktúrákat romboltak le, jelenleg olyan területekre telepítik át a polgárokat, ahol a biztonsági és fűtési problémák kevésbé súlyosak. Az egyik lakó, Tetyjana Sztadnik a Sky Newsnak így nyilatkozott:Most elmegyünk, mert ijesztő éjszaka itt aludni. Drónok repkednek a fejünk felett és felrobbannak. Ez túl sok. Kivárjuk, amíg a helyzet javulni fog.Irina Verescsuk, Ukrajna miniszterelnök-helyettese a herszoni lakosoknak – különösen az időseknek, a gyermekes nőknek, valamint a betegeknek vagy fogyatékkal élőknek – szóló üzenetében azt írta, nem kell amiatt aggódniuk hogy végleges lenne az evakuálás, az csak a téli időszakra vonatkozik. Az ukránok valószínűleg legalább március végéig áramszünetekkel élnek majd – mondta egy nagy energiaszolgáltató vezetője, amikor az ukrán kormány megkezdte a herszoni lakosság evakuálását más régiókba. 16 amerikai szenátor arra kérte a Biden-adminisztrációt, hogy alaposan gondolja át Ukrajna drónszállítási kérését. A kétpárti csoport tagjai magyarázatot várnak a Pentagontól, miért nem teljesítik Ukrajna MQ-1C Grey Eagle drónok iránti kérelmét – írja a Wall Street Journal. A szenátorok aggodalmukat fejezték ki amiatt, hogy az Egyesült Államok ellenzi a kérést, mondván, hogy a drónok szállítása "alapos átgondolást igényel". A Biden-adminisztráció eddig elutasította a drón iránti kérelmeket, mert aggódnak, hogy lelőhetik, ezzel pedig fontos haditechnika kerülhet idegen kézbe. Ezen kívül úgy ítélték meg, hogy nem voltak nélkülözhetetlenek Ukrajna háborús erőfeszítéseihez, és eszkalálhatják a konfliktust, de a Pentagon nem erősítette meg ezt az álláspontot. A Pentagon szóvivője azt mondta: "Szakpolitikai kérdésként nem kommentáljuk a választott tisztségviselőkkel folytatott kommunikációnkat." Vlagyimir Putyinnak nem érdeke lezárni az ukrajnai háborút - mondta Lawrence Freedman, a londoni King's College hadtudományi emeritus professzora. A Sky Newsnak nyilatkozva azt mondta, hogy a következő hónapokban a világ azt tapasztalhatja, hogy az ukrán csapatok megerősítik pozícióikat anélkül, hogy Oroszország elismerné, hogy veszített. „Amint Putyin egy tárgyalással lezárja a háborút, gyakorlatilag ki kell vonulnia, és be kell látnia, hogy az egész ostobaság és hiábavalóság volt, és számon lehetne őt kérni. Tehát bizonyos mértékig könnyebben elhúznia a dolgot, még ha nem is ér el nagy sikereket a csatatéren, még ha területet kell is átengednie" - mondta Freedman, aki szerint mindkét harcoló fél számára rendkívül nehéz lesz a tél. A G7 hamarosan bejelenti az orosz olajexport árplafonját, és a koalíció valószínűleg évente néhányszor módosítani fogja a szintet, nem pedig havonta - mondta egy magas rangú amerikai pénzügyi vezető. A tervek szerint a G7-ek, köztük az Egyesült Államok, valamint az EU és Ausztrália december 5-én bevezetik az orosz olaj tengeri exportjára vonatkozó árplafont, a Moszkva ukrajnai inváziója miatti megbüntetését célzó szankciók részeként. Házi őrizetbe helyeztek egy mozgósításért felelős orosz ezredest – írja a Kommerszant című orosz napilap. Az ezredest azután vették őrizetbe a hatóságok, hogy egy új mosógépet követelt kenőpénzként egy moszkvai sorozótiszttől, akinek a hivatalában a hírek szerint rosszul sikerült a katonák mozgósítása. Az ezredes, hogy eltussolja az eredményt, egy 70 000 rubel (490 ezer forint) értékű mosógépet kért. Miután feljelentették az orosz Szövetségi Biztonsági Szolgálatnál (FSZB), az ezredes bűnösnek vallotta magát vesztegetésben, és két hónapra házi őrizetbe helyezték. Az orosz erők több közösség ukrán polgármesterét is elrabolták Herszon megyében, és a Dnyipro folyó keleti partjára vitték őket – jelentette az ukrán belügyminisztérium. Dmitro Tabacsnyikot, aki Viktor Janukovics elnöksége idején oktatási miniszter volt Ukrajnában, azzal gyanúsítják, hogy megszervezte és koordinálta az orosz meghatalmazottak tevékenységét Herszon és Zaporizzsja megyék megszállt részein – közölte a Legfőbb Ügyészség. Orosz rakétatámadás érte a Zaporizzsja melletti Vilnianszka Kórház szülészetét az éjszaka – írta Olekszandr Sztarukh, Zaporizzsja megye kormányzója a Telegramon. A támadásban egy újszülött meghalt. Az Európai Parlament terrorista rezsimnek nyilvánította Oroszországot az Ukrajna elleni brutális háborúja miatt, és felszólította a világ demokráciáit, hogy kövessék példáját. A képviselők nagy többsége által elfogadott, nem kötelező érvényű állásfoglalásban az Európai Parlament szerint Oroszország terrorista rezsimnek minősül a polgári infrastruktúra szándékos fizikai rombolása és az ukrán civilek tömeges meggyilkolása miatt, amelynek célja az ukrán nép kiirtása. A parlament sürgette az EU 27 tagállamát, hogy ugyanezt a minősítést tegyék meg "az ezzel járó összes negatív következménnyel együtt" (The Guardian) Légiriadót adtak ki Ukrajna egész területére miután robbanásokról érkeztek jelentések az ország déli és keleti régióiból - írja a Reuters. Anton Gerascsenko, az ukrán belügyminisztérium tanácsadója szerint Oroszország újabb rakétatámadást indított, és felszólította az embereket, hogy maradjanak az óvóhelyeken. ??Russia launched yet another rocket attack on Ukraine. Air raid alert is spreading over Ukrainian regions.All Ukrainians are advised to stay in shelters. Több robbanás történt Kijevben, miután Oroszország újabb rakétahullámot zúdított Ukrajnára. Kijev polgármestere, Vitalij Klicskó megerősítette a kritikus infrastruktúrát ért csapást, a robbanásokat áramkimaradások követték. Robbanások voltak Mikolajiv és Dnyipropetrovszk régiókban is. Anton Gerascsenko, az ukrán belügyminisztérium tanácsadója osztotta meg a videót. Russian rocket flying over Kharkiv region.Ukrainians often see this in the skies. It's horrifying.I hope we will receive modern planes and air defense systems.pic.twitter.com/XOQspWX1GM Andrei Spînu, Moldova miniszterelnök-helyettese súlyos áramkimaradásról számolt be az ukrán energetikai infrastruktúrát ért orosz támadást követően. A Moldelectrica, az állami tulajdonú energetikai vállalat azon dolgozik, hogy az ország több mint 50 százalékát visszakapcsolja az áramszolgáltatásba - tette hozzá. Massive blackout in after today's Russian attack on energy infrastructure. Moldelectrica, TSO, is working to reconnect more than 50% of the country to electricity. Legalább három ember meghalt és hat megsebesült az orosz rakétacsapások következtében Kijevben - közölte a városvezetés. Olekszij Kuleba, a regionális katonai közigazgatás vezetője elmondta, hogy az egész kijevi régió áram nélkül maradt, miután Moszkva kritikus infrastruktúrát célzott meg. Kijev polgármestere, Vitalij Klitschko szintén a Telegramon számolt be arról, hogy a város vízellátása megszűnt. Az orosz parlament elfogadta a szankcióellenes szabályozási csomagjának bővítéséről szóló törvényjavaslatot - jelentette a TASZSZ hírügynökség. A törvényjavaslatot még kétszer fogják áttárgyalni a döntéshozók, mielőtt végső jóváhagyásra az orosz felsőházhoz és Vlagyimir Putyin elnök elé kerülne. "Ez a második világháború óta a legrosszabb tél" - mondta Vitalij Klitschko kijevi polgármester a Bild című német lapnak. Klitschko szerint a lakosoknak fel kell készülniük a "legrosszabb forgatókönyvre" a téli áramkimaradások közepette. Nagy-Britannia három "Sea King" helikoptert fog küldeni Ukrajnának - közölte a Brit Védelmi Minisztérium vezetője, Ben Wallace. Az AFU emellett 10 ezer tüzérségi lövedéket is kap. Tömeges áramkimaradások kezdődtek szerdán Moldovában az ukrajnai energiahálózatban keletkezett károk miatt - közölte Andrei Spinu miniszterelnök-helyettes, infrastrukturális és regionális fejlesztési miniszter. Az ukrajnai energiarendszer helyzete miatt az utóbbi órában tömeges áramkimaradások kezdődtek országszerte. A Moldelectrica dolgozik az áramszolgáltatás helyreállításán - írta Andrei Spinu Telegram-csatornáján. A Moldelectrica állami áramszolgáltató megerősítette a hírt. Korábban a kormány utasítására titkosították a cég honlapján szereplő adatokat. A moldovai elektromos hálózat a szovjet idők óta összeköttetésben van az ukrajnai és Dnyeszter melléki hálózatokkal. Az Energoatom ukrán atomenergetikai vállalat közölte, hogy több blokkot leállítottak a dél-ukrajnai Pivdennoukrajnai atomerőműben. Az Energoatom szóvivője elmondta:Az erőműben minden rendben van, de az elektromosáram termelés leállt. A svájci kormány újabb szankciókat fogadott el Oroszország ellen, összhangban az Európai Unió nyolcadik szankciócsomagjával az ukrajnai háború miatt. A svájci kormány hozzátette, hogy az intézkedések szerdán késő este lépnek hatályba. Kibertámadás érte az Európai Parlamentet, miután Oroszországot a terrorizmus állami támogatójának nyilvánították - közölte egy szóvivő. Az uniós politikusok korábban megszavazták, hogy Oroszországot a terrorizmus állami támogatójának nyilvánítsák, miután azzal érveltek, hogy Moszkva polgári célpontokra, például energetikai infrastruktúrára, kórházakra, iskolákra és óvóhelyekre mért katonai csapásai sértik a nemzetközi jogot. Az ENSZ Biztonsági Tanácsának Ukrajnával foglalkozó sürgős ülését november 23-án 16 órára tervezik New Yorkban - közölte szerdán Dmitrij Poljanszkij, Oroszország első ENSZ-nagykövet-helyettese. Volodimir Zelenszkij ukrán elnök videohíváson keresztül jelentette be felszólalását, ami Poljanszkij szerint sérti a Biztonsági Tanács eljárási szabályzatát. Poljanszkij hangsúlyozta, hogy Ukrajna az ország infrastruktúráját ért mai orosz csapásokat követően az ENSZ Biztonsági Tanácsának sürgős összehívását kérte. Vitalij Klitschko kijevi polgármester megerősítette, hogy három ember, köztük egy 17 éves lány meghalt a mai bombázásokban. Elmondta, hogy Kijevben 11 ember sérült meg az oroszok november 23-i támadásai következtében. Az oroszoknak az ukrajnai háború kezdete óta logisztikai problémáik vannak - magyarázta Austin egy katonai repülőgépen a vele utazó újságíróknak. A Pentagon vezetője hozzátette: jelenleg a tüzérségi lövedékek hiánya jelenti a legnagyobb gondot, miután az ukránok több orosz lőszerszállítmányt megsemmisítettek. Oroszország a háború kezdete óta erősen támaszkodik a tüzérségre, és a csapatmozgások előtt rendszeresen lövi az ukrán erőket. "Az efféle műveletekhez nagyon sok lőszerre van szükség" - mutatott rá Austin. "Nem vagyok biztos benne, hogy van elég lövedékük ahhoz, hogy hasonló támadásokat hajtsanak végre a jövőben" - tette hozzá. A tárcavezető megjegyezte: az orosz precíziós lövedékek készlete jelentősen csökkent a háború kilenc hónapja alatt, és Moszkva a szankciók miatt nem tudja megfelelő ütemben pótolni őket. Volodimir Zelenszkij ukrán elnök utasította Ukrajna ENSZ-nagykövetét, hogy a szerdai orosz rakétacsapások miatt követelje a Biztonsági Tanács rendkívüli ülésének összehívását. Valerij Zaluzsnij, az ukrán fegyveres erők főparancsnoka a Facebookon ítélte el a szerdai orosz rakétatámadásokat. Az ukrán hadsereg legyőzésére képtelen ellenség civilek, hőerőművek, egészségügyi intézmények, sőt csecsemők ellen is hadat visel - fogalmazott a főparancsnok, utalva arra, hogy egy szerdára virradóra végrehajtott orosz rakétatámadás során találat ért egy szülészeti osztályt Zaporizzsja megyében, és meghalt egy újszülött. Zaluzsnij köszönetet mondott a partnerországoknak az Ukrajnának adott légvédelmi és rakétaelhárító rendszerekért kiemelve, hogy "az európai béke közvetlenül függ Ukrajna stabilitásától és biztonságától". Békekötésre szólított fel Oroszország és Ukrajna között Kaszim-Zsomart Tokajev kazah elnök a Kollektív Biztonsági Szerződés Szervezetének (ODKB) jereváni csúcsértekezletén szerdán. Minden háború béketárgyalásokkal ér véget. Nem engedhetjük meg, hogy az orosz és ukrán testvérnépet évtizedekre vagy évszázadokra kölcsönös gyógyíthatatlan sebek válasszák el egymástól - mondta. Vlagyimir Putyin orosz elnök azt mondta kollégáinak, hogy Ukrajnáról zárt ajtók mögött fog beszélni. A vasárnap újraválasztott kazah elnök szoros szövetséget ápol Moszkvával, de már korábban is bírálta Oroszország ukrajnai háborúját. A mai nap folyamán egész Lemberg áram nélkül maradt az ukrán energetikai infrastruktúrára mért nagy erejű orosz rakétacsapások miatt, mostanra helyreállt az áram- és vízellátás. Andrij Szadovij polgármester közölte, hogy a tervezett áramkimaradások továbbra is érvényben maradnak.


Ekologové žádají přepracování dokumentace k rozšíření Temelína

Ekologové protestují proti dostavbě jaderné elektrárny Temelín. Kritizují především dokumentaci, která hodnotí vlivy plánovaných reaktorů na životní prostředí. Podle čtyř ekologických organizací má zásadní nedostatky a je v rozporu s právem Evropské unie.Ministerstvo životního prostředí by podle ekologů mělo vrátit posudek společnosti ČEZ k dopracování. K požadavku se připojilo 14 ekologických organizací. Patří mezi ně také Sdružení pro záchranu prostředí Calla, které zastupuje Edvard Sequens.„Zásadních výhrad máme více. Vadí nám například to, že není důsledně vyhodnocena nulová varianta, která by nepočítala se stavbou jaderných reaktorů, přitom variant od renomovaných západních firem je celá řada,“ uvedl v Ozvěnách dne.Dokumentace podle něj také hodnotí pouze vliv reaktorů, ale nehodnotí vliv přímých navazujících staveb. „Nehodnotí také zcela konkrétní typy reaktorů. Vytváří jakousi virtuální elektrárnu z technických parametrů tří nabídnutých firem. Takže nemůže  vyhodnotit dopady na životních prostředí, protože reaktory mají různé dopady,“ přiblížil.S některými výhradami sdružení Calla se podle svých slov ne zcela ztotožňuje předsedkyně Státního úřadu pro jadernou bezpečnost Dana Drábová: „Obálková metoda, která je použita pro hodnocení dopadu projektu výstavby tlakovodního reaktoru chlazeného lehkou vodou s výkonem od 1000 do 1700 megawattů,je obvyklá metoda, ke které se ve světě přistupuje.“Metoda podle ní dostatečně hodnotí případné riziko dopadu na životní prostředí. „Bere tu nejhorší možnou kombinaci vlivů na životní prostředí, ty nejhorší možné parametry, které mohou nastat. Konkrétní vybraný reaktor tedy může být přinejhorším stejný, ale spíše lepší,“ uvedla.Podle Edvarda Sequense ze Sdružení pro záchranu prostředí Calla. se ale řada věcí nedá takto vyhodnotit. „Absurdnost dokládá i věta z dokumentace, že všechny alternativy jsou z hlediska ochrany životního prostředí shodné. Což není pravda. Neposuzuje například dopady nadprojektové havárie, třeba dopady velkých dopravních letadel a podobně,“ dodal.Nulová variantaCo se týče nutnosti rozšiřování Temelína, podle Drábové státní energetická koncepce počítá s tím, že nové jaderné reaktory budou pokrývat nějakou část spotřeby elektrické energie v ČR. „Pro nás je tedy dáno rozhodnutí, že jaderná energetika včetně nových reaktorů do toho energetického mixu patří a že politická reprezentace ji shledává jako životaschopnou.“Podle Sequense však existují studie, které dokládají, že se bez nových reaktorů dokážeme obejít. „Ať už je to chytrá energie ekologických organizací nebo koncepty renomovaných firem, podle kterých Evropa dokáže pokrýt spotřebu elektřiny z obnovitelných zdrojů,“ dodal.


Dálkový plavec přerušil pokus o přeplavání Tichého oceánu

Francouzský dálkový plavec Benoît Lecomte musel kvůli silným bouřím přerušit pokus přeplavat jako první člověk Tichý oceán. Jedenapadesátiletý sportovec a doprovodná jachta se vrátili do Jokohamy, kde vyčkají, až se počasí zlepší. Podle agentury AP to ve středu oznámil Lecomteův tým. Plavec se na odvážnou výpravu vydal 5. června a podle dnešní informace týmu už měl za sebou 800 z přibližně 8000 kilometrů plánované trasy, jejímž cílovým bodem má být San Francisko na západním pobřeží USA. Cesta, během které Lecomte plánuje plavat denně osm hodin, by podle původních předpokladů měla trvat šest až osm měsíců. „Počasí je něco, co nemůžu změnit,“ uvedl Lecomte v e-mailové odpovědi na dotaz sanfranciského onlinového média Seeker, které počin dálkového plavce dokumentuje. „Nebudu se kvůli tomu stresovat. Nebudu se tím zabývat. Je to prostě tak, jak to je, a to je vše,“ dodal. V Tichomoří je nyní období tajfunů a s Lecomteovou jachtou si pohrávaly tři silné bouře. Plavecká výprava byla podle sdělení doprovodného týmu přerušena už v pátek. Až se počasí uklidní, Lecomte se vrátí na místo, kam už doplaval, a z něj pak bude pokračovat. Podle zprávy, kterou vydal Seeker, byl Lecomte během dosavadního plavání překvapený množstvím plastů a dalších odpadků, na které narazil. V jeho doprovodném týmu jsou mimo jiné experti, kteří na trase provádějí vědecký výzkum. Předmětem jejich zájmu je plastový odpad v oceánu, vliv mimořádného fyzického výkonu na lidské srdce a dopad neštěstí v japonské jaderné elektrárně ve Fukušimě na oceán.


Šéf Mezinárodní agentury pro atomovou energii má poprvé přijet do Íránu

Šéf Mezinárodní agentury pro atomovou energii Jukija Amano má dnes přiletět na svou vůbec první návštěvu Íránu. Amano míří k rozhovorům do Teheránu za situace, kdy se mluví o možném průlomu v jednáních mezi Íránem a Západem.Ve Vídni už s Íránci jednali experti Mezinárodní agentury pro atomovou energii a další rozhovory tam mají být v pondělí. Mezinárodní jaderný dozor se pokouší Íránce přimět, aby nad rámec svých smluvních závazků pustili inspektory na podezřelou vojenskou základnu Párčín.MAAE tam hodlá prověřit spekulace, že kromě běžných testů Íránci na raketové základně experimentují také s modely nukleární hlavice. Teherán to popírá a poukazuje, že už předchozí návštěva inspektorů nic takového neprokázala.Zároveň s Íránem jednají politici. Už ve středu se mají v Bagdádu s íránskou delegací znovu sejít zástupci Rady bezpečnosti a Evropské unie. Spekuluje se, že se chystá kompromis, kdy by Západ Íránu umožnil omezené obohacování uranu.Proti tomu ale ostře vystupuje Izrael. Jeho premiér Benjamin Netanjahu naposledy v Praze prohlásil, že podle židovského státu nesmí Írán uran obohacovat vůbec. Také izraelský tisk píše, že v zákulisí izraelští politici vyjadřují velkou nevoli nad možností, že by se Západ s Teheránem nakonec dohodl.


Feltárhatatlan feketedoboz

Hegymenet címmel átfogó kötet jelent meg a magyar társadalom és politika előtt álló legfontosabb kihívásokról. Ebben a cikkben a szerző a külpolitikával kapcsolatos problémákat tekinti át. Kövesse az Indexet Facebookon is! A nemzeti érdek meghatározásának dilemmája Egyelőre senki sem talált jobb keretet annál, mint hogy a nemzetállamok adják a világ- és a külpolitika egyik alapvető egységét. Arról viszont nagy vita van a nemzetközi kapcsolatok politikatudományi megközelítésének kanonizációja óta, hogy vajon az államok határozzák-e meg saját érdekeiket, ezek adottak-e, vagy éppen a társadalmak, választók tudnak-e ezen csiszolni. Netán éppen ellenkezőleg, az országok felett álló nemzetközi rendszerből következnek, tehát csak a nemzetközi rendszer változásával alakulhatnak érdemben a nemzeti külpolitikai érdekek? A magyar külpolitika meghatározottsága óriásit változott a sikeres euroatlanti integráció után. Az 1999-es NATO- és 2004-es uniós csatlakozás mögött lényegében politikai konszenzus volt. Ez az állapot természetes módon bomlott fel azután, hogy Magyarország immár bekerült e szervezetekbe. Hiszen a belépést követően a hazai külpolitikai vita már arra kellett vonatkozzon, hogy milyen álláspontot képviseljünk az intézményi fórumokon, az Európai Tanácsban, az Észak-atlanti Tanácsban, az Európai Parlamentben. E viták a 2008-as válság évei után elkerülhetetlenül tovább töltődtek olyan kérdésekkel, amelyek a hazai politikai értékrendszerek mentén egyre radikálisabb, egymástól távolodó válaszokat sürgettek. Így a magyar külpolitika konszenzusos területe megszűnt, és maradtak a polarizációra alkalmas pontok. Az euroatlanti integrációval párhuzamosan, a további hagyományos külpolitikai prioritások szintjén már a kilencvenes évektől megszokott volt a vita. Míg a konzervatív kormányzatok a határon túli magyarok helyzetét a jószomszédsági viszonyok elé helyezték, addig a szocialista-liberális kormányok intézkedései – a kedvezményes honosítás ellenzése a népszavazáskor, az alapszerződések gyors megkötése a Horn-kormány idején – azt mutatták, hogy a jószomszédság fenntartása megelőzte a környező államokban élő magyarok helyzetének közvetlen javítását az anyaország által. Ez vezetett oda, hogy a szomszédos országok magyar pártjai között is szakadások sora következett be, és Budapest az adott kormányzati ciklustól függően ítélte meg az etnikai alapú pártoknak az adott ország kormányzatában való jelenlétét. A magyar külpolitika belpolitikai kötöttségei – belpolitikai stílus a külpolitikai döntéshozatalban? – ami valójában egyáltalán nem szükségszerű, amint azt a belpolitikailag szintén megosztott, ám külpolitikájában igen koherens Románia vagy éppen Csehország példája mutatja. Magyarország vonatkozásában ez a polarizálódás jól nyomon követhető az Oroszországgal szemben hozott szankciók támogatottságának a pártszavazók közti éles megoszlásával, a világhatalmak vezetőinek hazai népszerűségi listáin bekövetkezett radikális változásokkal. Orbán Viktor miniszterelnöki működésében is megfigyelhető a külpolitika térnyerése, ami részben a közép-európai miniszterelnökök természetes karrierútja, hiszen egy visegrádi bársonyszékből már csak a nemzetközi szervezetek felé lehet továbblépni. Külföldi politikusok megítélése, 2017. január (%) Forrás: Századvég A belpolitika és külpolitika együttélését két további faktor befolyásolja. Egyrészt a mindent átszövő politikai kommunikációs narratívák, amelyek választói fogyasztásra ugyan tökéletesen alkalmasak lehetnek, mégis olyan pozíciókat hozhatnak létre a világpolitikában Magyarországnak, amiből kötetlenebb belpolitikai háttérrel egyszerűbb lenne elmozdulni. A belső kötöttségek ezt jelentősen megnehezítik, így akár szűkíthetik is a külpolitikai mozgásteret a hazai fogyasztásra szánt, külpolitikai jellegű állásfoglalások. Ennek szélsőséges példája volt 2006 és 2014 között az, hogy a két meghatározó politikai párt nem itthon, hanem brüsszeli folyosókon is vívta csatáját, különböző meghallgatásokat rendezve többek közt az Európai Parlamentben és az Európa Tanácsban a hazai állapotokról. Bár ezek nem ismeretlen eszközök más országokban sem, használatuk gyakoriságát tekintve alighanem az élvonalba került ezzel Magyarország. Másrészt jól megfigyelhető európai trend, hogy az uniós országoknak a brüsszeli ügyek már messze nem valamiféle távoli külpolitikai kérdésként jelennek meg, hanem a belpolitikai napirend égető pontjait képezik, legyen szó a menedékkérők okozta krízisről, az euróválságról vagy más politikai vitákról. Az integrációban való részvételünk – szemben a 2004 előtti, egyszerűen kevésbé intenzívnek tekinthető időszakkal – fokozta a viták intenzitását, sűrűségét. Ez kalkulálható változás volt ugyan, mégsem jelenthetjük ki, hogy az intézményrendszer felkészült volna erre. Mindez aközben történt, hogy a legtöbb európai országban a külügyminisztériumok elveszítették domináns pozíciójukat, és a miniszterelnökség, a kancellári hivatalok egyre nagyobb szeletet követeltek és közvetlenül belefolynak immár e döntésekbe. Ennek idehaza van egy különösen érzékeny következménye is: , ami felerősíti e fenti két faktor hatását. A külpolitikaiblack box A hazai felkészültség mértékéről árulkodik, hogy az országnak sem megújított külpolitikai stratégiája nincs évek óta, sem olyan politikai testülete, amely érdemben foglalkozna dedikált módon a magyar külpolitikával a minisztériumi struktúra felett, a kormány mellett, mint az amerikai vagy a lengyel nemzetbiztonsági tanács. Bárnincs új stratégia,ez nem akadálya annak, hogy a miniszterelnök rendszeresen elmondja vízióját. A kormányfői nyilatkozatok műfajával az a probléma az államigazgatás szempontjából, hogy kívül esik a stratégiai tervezés körén. Ha pedig nincs intézményi szinten közösen alkotott, elfogadott stratégia, akkor akcióterv sem létezhet, tehát a külpolitikai célrendszerünk nincs a végrehajtás szintjére lebontva és kifejtve. Ennek hiányában e területet kutatni is jóval nehezebb, hiszen kevesebb a kapaszkodó, nem szólva arról, hogy a nyilvánosságnak a bevonására sem teremt lehetőséget, ahogy a transzparencia követelményét sem elégítheti ki. Az utolsó Martonyi-féle stratégia minisztériumi szinten az EU soros elnöksége után született meg, 2011 decemberében mutatták be. Ezután még egy dokumentum készült Martonyi vezetése alatt,Külpolitikánk és külügyi szolgálatunk megújulása 2010–13címmel, ami inkább áttekintést nyújtott. 2012-ben fogadták el a Nemzeti Biztonsági Stratégiát. Ezután a Szijjártó-korszakban elsősorban a nagyköveti értekezleten elmondott beszédek tekinthetők irányadónak, amelyek már elsősorban külgazdasági fókuszúak. Adedikált külpolitikai fórum hiányaa gyakorlatban azt jelenti, hogy ha egy külföldinek meg kellene magyarázni, mely fórumokon megy végig egy külpolitikai döntés, nehéz helyzetben lennénk. (mint ahogy mondjuk a brit miniszterelnököt most épp a saját parlamentje korlátozza a brexit-álláspont alakításában). Magyarországon az Országgyűlés külügyi bizottsága nem élvez hasonló befolyást. Úgy is mondhatjuk, hogy a testületnek legfeljebb személyek adnak súlyt, és nem a testület adja a tekintélyt az odakerülő politikusoknak. A miniszterelnök tanácsadói között rendszeresen fel lehet fedezni a külpolitikai vonal jelenlétét; a harmadik Orbán-kormány idején Czukor József és Gottfried Péter hivatalosan megnevezett tanácsadók. Továbbá a korábban Brüsszelben, ma Berlinben szolgáló Györkös Péter nagykövet tölt be kiemelt szerepet a döntéshozatal támogatásában. Mindez azonban nem egy meghatározott struktúrában, hanem informálisan történik. Azérdemi parlamenti vita hiányarészben a Fidesz-többségnek köszönhető, de nem elhanyagolható az emberi szempont sem. A külügyi bizottság tagságának átlagosan gyenge nyelvtudásától egyes képviselők provinciális szemléletén át a hagyományos magyar befelé fordulásig sok tényező hozzájárul ahhoz, hogy az Országgyűlés ne játsszon érdemi szerepet a külpolitika alakításában. A Martonyi vezette fideszes külügyi vonal 2002-ig még nem szerezhetett belső uniós tapasztalatot, így a rendszerváltó párt csak 2010-ben találkozott testközelből az euroatlanti működés addigra bejáratott intézményrendszerével és strukturális kötöttségével. E 2004 és 2010 közöttkieső tapasztalat hiányátnem lehet eléggé hangsúlyozni a Fidesz szempontjából, nem is elsősorban a külügy, hanem a kormányzat általános hozzáállását tekintve. Ez a második ciklus kezdetén alighanem fontos tényező lehetett. Végül jól jelzi a második és a harmadik Orbán-kormány közti hangsúlyváltást a minisztérium nevének és hatáskörének radikális megváltoztatása. A Külügyminisztérium megnevezés helyett bevezetett Külgazdasági és Külügyminisztérium intézménynévben már a szerepeltetett területek sorrendje is árulkodó. A korábbi külgazdasági vezető, Szijjártó Péter megjelenése a Bem-rakparton egyértelmű fókuszváltást hozott, azóta a nagyköveti értekezleten is egyértelművé vált akülgazdasági szempontok priorizálásaa külpolitikai döntéshozatalban. Érdekesség, hogy a minisztérium angol elnevezésében fordított a sorrend:„Ministry of Foreign Affairs and Trade.”A külgazdaságnak a külüggyel való együtt kezelése megint csak nem kuriózum, éppen szomszédunk, Ausztria is hasonlóan működik. Magyar szempontból ez azonban nem egyszerűen a hatékonyságjavítást célzó szervezeti átalakítás volt, hanem a külpolitikai diskurzus további visszaszorulását jelenti, hiszen az új külügyminiszter és a nevével fémjelzett kurzus egészen más szinten és területen kívánja formálni a külügyeket a korábbi Martonyi-féle Bem rakparthoz képest. Magyarország nem gazdasági – és, ellentétben Ausztriával, nem is banki – nagyhatalom, hogy a diplomácia eszközeiről lemondhasson: a gazdasági érdekek és a diplomácia sok más országban is kéz a kézben járnak. A gond abból adódhat, ha e hazai érdekkörök kompetitívnek tekintik egymást, miközben a kooperációjuk az egyetlen út, amire a nemzetközi gyakorlat sikeres példákat mutat Belgiumtól a Közel-Keletig. Nincs számon kérhető stratégia, sem annak végrehajtására vonatkozó akcióterv vagy más egyéb, a transzparenciát segítő dokumentum, hatásvizsgálat. A 2014-től felgyorsított külügyi állománycsere, a háttérintézmények zilált állapota mind gyengítette a külügy pozícióját azzal, hogy az intézményi memória tovább halványult. Végül visszakerült az Információs Hivatal a külügyminisztériumtól a miniszterelnökség alá. Mindezt a tágabb politikai környezetben zajló folyamatok is katalizálták. A magyar diplomácia –soft power– erejét meghatározza, hogy milyen információs és katonai potenciállal rendelkezünk, milyen külpolitikai vitafelületek, külföldi partnerek bevonását lehetővé tevő eszközök állnak rendelkezésre, egyszóval mennyire dinamikus a hazai közeg. Két évtizeden át, pártállásra való tekintet nélkül,a kormányzatok kerülték a költségesebb befektetéseket,amelyek külpolitikai téren megtérülhettek volna. A külföldi missziókban bevetett ezerfős katonai kontingens mellett egy aggasztóan visszaeső létszámú, betöltetlen helyek ezreit tologató, elaggott eszközökkel rendelkező hadsereg; a számtalan belpolitikai feszültségnek kitett titkosszolgálati szervek közti versengés; a több lehetőséget kihagyó brüsszeli érdekérvényesítő hálózati erősítés; a külügyminisztérium nem rendszeres, hanem erősen rohamszerű, alkalmi fejlesztése; a külügyi intézet érdemi elhanyagolása, a valóban tudományos igényű, elmélyült elemzői potenciál leépítése; a diplomáciai képzés és továbbképzés valódi megteremtésének lassú – néha nem látható – haladása; az államigazgatás dolgozói számára a széles körű nemzetközi kitekintés megteremtésének hiánya; a politikai kinevezett nagykövetek létszámának további bővítése szakszerű felkészítésük nélkül; továbbá a magyar gazdaságnak a régiós társakhoz képest elmaradt növekedése mind befolyásolja azt, hogy milyen súllyal léphetünk fel a világpolitika színpadán. Kisebb területeken vannak sikereink. A kormányzatok közt átívelő módon vitt, konzekvens külpolitikai irányok is megtalálhatók, ilyen különösen a NATO-beli szerepvállalásunk, az afganisztáni misszió fenntartása vagy később a balti légtérvédelembe való bekapcsolódás. A konzervatív nemzetállami szintből kiinduló felfogásból következően a magyar multik térnyerésének támogatása egyes szempontokból szintén sikeressé vált. A magyar külpolitika kiolvasható prioritásai A 2014 óta zajló magyar külpolitika céljai nemtop-downmódon, a nemzetközi rendszerből felülről lefelé építkezve, hanem részben alkalmak mentén,bottom-upmódon, alulról felfelé, belpolitikai apropókat sem nélkülözve alakultak. Az energiapolitikai célokról és a szomszédos országokban élő magyarokkal kapcsolatos nemzetpolitikáról külön fejezetek szólnak e kötetben, így azokra itt nem térünk ki, bár egyértelműen fontos tengelyei a magyar külpolitikának és potenciálisan a külgazdaságnak. A nyitások valósága Keleti nyitása gyakorlatban 2002 óta működött, elsősorban a magyar üzleti elit egyes tagjainak az orosz piacok iránti igényét megsegítendő. „Nyitásként” való megfogalmazása a második Fidesz-kormány idején, a Martonyi-féle külügyben az ún. globális nyitással együtt indult. Ez így hangzott aKülpolitikánk és külügyi szolgálatunk megújulása 2010–2013című minisztériumi dokumentumban: „A keleti, illetve globális nyitás a magyar diplomácia számára egyrészt földrajzi, másrészt szakpolitikai értelemben vett nyitást jelent: dinamizált kapcsolatépítést az Európán kívüli térségekkel, illetve aktívabb szerepvállalást magyar hozzáadott érték fokozott megjelenítésére alkalmas szakterületeken (élelmiszer-biztonság, vízgazdálkodás, klímapolitika, kibertér, fenntartható fejlődés stb.)” Úgy is mondhatjuk, hogy e nyitáspolitikák (globális, keleti, majd déli) szolgáltak a külgazdasági agenda megjelenítésére a második Orbán-kormány külügyi vonalán. A Kína és a közép-ázsiai országok felé való lobbizás, a kereskedőházi rendszer kialakítása, a letelepedési kötvények elindítása, a közel-keleti monarchiák megszólítása mind e sorba illeszkedik. Ez tehát a meghirdetett pragmatikus külpolitikának a leképződése a partnerválasztásban. Számos európai partnerünk hasonlóan jár el, csupán kevesebbet kommunikált róla, mert nem került belpolitikai agendára e kérdéskör, és biztosan nem tették hivatalos prioritássá kelet–nyugat relációban. Önmagában tehát a keleti nyitás aligha kaphatott volna akkora kritikát, ha két további tényező nem játszik közre. Egyfelől azt látni, hogy bár évek óta jelentős anyagi erőforrásokat ölt ebbe a kormányzat, a gazdasági eredményeket nem szállította azonos arányban. Részben éppen azért nem, mert a hazai gazdasági szereplők csak rendkívül szűk köre képes élni a globális lehetőségekkel, tehát először a hazai gazdasági fejlesztések eredményeit kell bevárni ahhoz, hogy például kapacitásban egy kínai piacot megcélozhasson több magyar vállalkozás, vagy a kutatásban kell egyes területeken egyértelmű helyet kivívni a világranglistán egy folyamatos, kormányzati ciklusokon átívelő, konszenzusos terület megteremtésével. Erre történtek kísérletek, de például a geotermikus energia kihasználására tett erőfeszítések sem nőttek organikusan (a megújulókat képviselő szektorharcok közepette); a szekunder, külföldi tulajdonú ipari szektorra e területen nem számíthatunk, tehát csak a hazai kutatás-fejlesztés lenne hosszú távon piacképes, ahhoz viszont a humán tőkét egyre nehezebb kitermelni és megtartani is, itthon és Közép-Európában egyaránt. A másik kritikus tényezőt az jelentette, hogy a politikai kommunikációban a keleti nyitás egybeesett az uniós és atlanti viták időszakával, ezért nem volt nehéz feladat úgy láttatni ezt a diplomáciai lépést, mint amely nem kiegészíteni törekszik a magyar nemzetközi kapcsolatokat, hanem a megromló nyugati kapcsolatok helyét kívánja a keleti autokráciákkal folytatott együttműködésekkel feltölteni. Ezt nem segítette az azeri baltás gyilkos kiadatásának narratívája, a nyitást képviselő személyek közti cserék (elengedő csak a kínai–magyar vegyes bizottság sorsát végigkövetni), a drága nagykövetségek felállítása gazdaságilag nehezen beköthető afrikai vagy dél-amerikai országokban, majd a letelepedési kötvények körül körvonalazódó kőkemény magánérdekek, a törököket és oroszokat alternatívaként feltüntető tusványosi miniszterelnöki beszéd, és lehetne még sorolni a kihívásokat e területen. Mindezek tükrében Oroszország sosem bánt velünk kesztyűs kézzel A Fidesz harmadik kormányzati ciklusára érte el a magyar külpolitika, hogy proaktív lépésekkel állt elő. A reaktív, követő, kezdeményezésekhez csatlakozó vagy azokból kimaradó döntéseket hozó előző húsz év szép lassan átalakult, és a harmadik Orbán-kormány az európai szinten képes volt az agenda alakítására a maga hangos eszközeivel. A Fidesz egyik leglátványosabb külpolitikai lépésévé vált az orosz kapcsolat építése. Ezt a döntést aligha motiválhatta rövid távú belföldi szavazatszerzés, mivel a Fidesz-tábor sokáig hagyományosan inkább oroszellenes attitűddel rendelkezett. Ez mára megváltozott a kormányzati kommunikáció hatására. Oroszországgal kapcsolatban a magyar kormányok álláspontja 2002 óta egyértelműen kedvező volt. Amíg a puliajándékozást bonyolító, a budai villájában Putyint fogadó Gyurcsány Ferencet hangosan kritizálta a Fidesz, illetve Orbán Viktor még ellenzékből, 2009-től radikálisan átalakult a konzervatív párt Oroszország-politikája. A hosszú távú gázszerződés, a paksi bővítésre vonatkozó szerződés és a moszkvai követségen, illetve konzulátuson és a vízumközpontban látható aktivitás, valamint természetesen a magyar miniszterelnök és Putyin rendszeres találkozói azt mutatják, hogy kormányra kerülve nem változtatták meg, sokkal inkább elmélyítették az elődök politikáját, már csak a találkozók számát tekintve is. Mindez a meghirdetett pragmatikus külpolitikába ugyan illeszkedik, de belső ellentmondást is tartalmaz. Ha a szuverenitást részesíti előnyben a kormányzat, akkor miért tenné évtizedekre függővé egyetlen országtól két energiaforrás mentén is (atomenergia és fosszilis energia) a hazai választókat? Az erőszakot kül- és belpolitikai eszközként is gyakran alkalmazó Putyin a világpolitika feketeöves szereplője. Lassan 18. éve van hatalmon, intézményi memóriáját emellett is segíti a volt szovjet erőszakszervek elitjének támogatása, jelenléte. Ez nem összemérhető a demokratikus négy- és nyolcéves kormányzati ciklusok tapasztalatával. A magyarhoz hasonló, a külpolitikát újratanuló, szuverenitásukat frissen visszanyert országoknak a legnagyobb kockázat az oroszokkal való üzletelésben az, hogy elszámítják magukat(miscalculation).Nincs sem barátság, sem bizalom Orbán és Putyin között. A kapcsolatuk hierarchikus, nem is lehet más. Az orosz diplomácia – szemben az amerikai gyakorlattal – nem bizalomépítésre játszik, hanem konkrétquid-pro-quomódon jár el, ahogy azt minden volt szovjet tagállam, illetve szatellitország esetén láttuk a rendszerváltás után. Évek óta erősödő stratégiai megtévesztés(strategic deception)zajlik, amelynek részét képezik dezinformációs kampányok (magyar „harckocsiszállítás” Ukrajnának, amelyről kiderült, hogy nem igaz), a kiberhadviselés (cseh, lengyel állami információs rendszerek feltörése), illetve a hagyományos felderítés (magas létszámú nagykövetségek, orosz hírszerzők aktivitása). E stratégia célja az euroatlanti országok lakosságának elbizonytalanítása a saját intézményeiben. Ez járulékosan számtalan előnyt hoz Moszkvánk, hiszen egyfelől leköti az országok erőforrásait, a politikai diskurzusok irányát, adott esetben lassítja vagy módosítja a külpolitikai döntéshozatalt és agendát. Ez alól Magyarország sem kivétel, legfeljebb az alkalmazott technikában és az egyéb kiemelt célországokhoz képest mért aktivitásban különbözhetünk. Az ezzel szembeni közpolitikai rezisztenciának pedig nyoma sincs, nem törekednek a döntéshozók a magyar és orosz érdekek eltérő halmazainak kirajzolására. Orbán víziója: a német–orosz kiegyezés? A német kapcsolat Berlin növekvő uniós dominanciája miatt különösen ápolandó. Ezt nehezítette a migrációs válságban elfoglalt konfrontatív magyar álláspont. A kapcsolat intenzitását csökkenti, hogy nem vagyunk tagjai az eurózónának, az azonos pártcsalád (Fidesz, CDU és CSU) pedig mozgásteret biztosított a felek számára. Abrexitteltovább erősödhet Berlin súlya, különösen, ha a 2018 őszi választások után egy olyan uniós mélyítés következik, amely kijelölt területek mentén, de alighanem egységes csomagban nyílhat meg a tagállamoknak (ez a többszintű Európa politikai szentesítése). A magyar GDP-ben látható módon jelen lévő német vállalatok megint csak világosan mutatják a kapcsolat kiegyensúlyozatlanságát. A magyar fél éppen az uniós intézményekben „törleszthet”, hiszen ott a kisebb országok a legtöbb platformon súlyukon felül képviseltetnek (az Európai Parlamentben egyértelműen, és a Tanácsban is, különösen a konszenzusos döntéseknél). Bár a német ipar és a politikai elit kapcsolata azért nem hasonlítható össze az orosz ipari-katonai-politikai komplexummal, azért a gazdasági kapcsolatok politikai felhasználása nyilván itt is teret kaphat a maga módján. A miniszterelnök víziója szerint hosszú távon bekövetkezhet a német és orosz kiegyezés, akár az amerikaiaktól függetlenül, amely esetben Magyarország kedvező pozícióból tárgyalhat majd. Ez arra az előfeltevésre épül, hogy a németeknek sem éri meg az erőforrásoktól elzárni magukat és Moszkvát távol tartani, hiszen piacként, befektetésként és nyersanyagforrásként is fontos, arról nem beszélve, hogy a németOstpolitikhagyományos logikája mentén a szoros kereskedelmi kapcsolatok a politikai stabilitást és kiszámíthatóságot is elősegítik. Az ukrajnai háborúig fennálló és működő EU–orosz stratégiai partnerség épp ennek volt köszönhető, ezért is érte hideg zuhanyként a nyugati politikai elitet, hogy Moszkva ennyire könnyen eldobja magától az együttműködés lehetőségét. Ebből hosszú távon gazdaságilag alighanem többet nyerhetett volna az orosz rendszer, de nem biztos, hogy a jelenlegi orosz elit segítségével. A német–orosz közeledés mindenesetre a fokozódó orosz befolyásszerzés miatt nem valószínű, hogy 2018 előtt bárhogy is bekövetkezhetne, hiszen a nyugati országok titkosszolgálatai sorra adnak hírt arról, hogy Moszkva hogyan igyekszik információs, gazdasági eszközökkel és aktív intézkedésekkel befolyásolni a választásokat. A magyar kormány németbarátságának tehát az orosz faktor nélkül is működnie kéne, hiszen evidens a Berlintől való függésünk. Végeredményben a magyar külpolitika német és orosz viszonylatban nem rendelkezik akkora mozgástérrel, mint amekkorát a hazai politikai narratívák sejtetnek. Az új Fehér Ház barátságosabb? A kapcsolatok jól elhatárolható módon különválnak az Obama- és a Trump-korszakban. Az előbbi elnöksége idején, 2014 őszén került belpolitikai hasznosításra a később „kitiltási botrány” néven a köztudatba kerülő ügy. Ez nem volt akadálya a katonai (NATO-s) és gazdasági (bár elsősorban magánszereplők által vezérelt) kapcsolatok működésének, főleg politikai szinten akadt el a párbeszéd, amelyet instrumentalizáltak a demokrata kormányzat idején hazai belpolitikai haszonszerzés céljából. A kétszázalékos védelmi kiadási kötelezettség – amelyet a NATO-szerződés előír – jó fokmérője lesz az Orbán–Trump-kapcsolatnak, hiszen ezt a Fehér Ház most már teljes mellszélességgel követeli az európai partnerektől, a magyar miniszterelnök pedig közös uniós hadsereget akar létrehozni, és ezzel több legyet üthetne egy csapásra. Az stratégiai kockázat marad, hogy éppen a legutóbbi helikopterbeszerzést is az oroszoknak adta a kormányzat, ami különösen érzékeny annak fényében, hogy a transzatlanti szövetség gyakorlatilag kiberháborúban áll Moszkvával. Hogyan képzeljük el a konfliktust a NATO és Oroszország közt, ha helikoptereinket az ellenféltől vásároljuk, és nyilván a karbantartáshoz, szervizeléshez hosszú távon szükség lehet rájuk? Az amerikai–magyar kapcsolatok alakulásának ugyanaz a bizonytalansági faktora, mint annyi más országnál, amelyek bíznak Trumpban, az„America First!”szlogen ellenére. Hiszen ha az Egyesült Államok a saját érdekeit kisebb részben azonosítja a szövetségesei érdekeivel, az külpolitikai szempontból és gazdaságilag már rövid távon is kedvezőtlenebb Magyarországnak. Az egyetlen szempont, amelyből kedvezőbb lehet a republikánus adminisztráció, az a magyar belpolitika, mivel a demokratikus követelményeket nem biztos, hogy minden szinten azonos mértékben fogják számon kérni. Ez sejlett ki Rex Tillersonnak, aState Departmentúj vezetőjének első gesztusaiból, hiszen az amerikai külügy éves emberi jogi jelentését immár nem is kommentálta maga a külügyminiszter. A vélt magyar előnyök tehát élesen elválnak majd külpolitikai és belpolitikai vonalon, amit immár a CEU-ügy is befolyásolhat. A magyar jövő Európában Jelen tanulmány harmadik része a jövőre nézve kíván néhány forgatókönyvet állítani és a jelenlegi magyar kormány álláspontját az eddigi döntései mentén előrevetíteni. Ehhez először a brüsszeli példán keresztül röviden érzékeltetjük a hazai külpolitikai szemlélet elvi alapját. Ezután az ebből következő kötöttségeket vesszük számba, hogy mennyiben alakítja Magyarország együttműködési lehetőségeit a kormány által felvállalt és kommunikált elvi keret. Végül ennek fényében nézzük meg, hogy mely forgatókönyvekre milyen válasz születhet Budapesten. Magyar szuverenitás Brüsszellel szemben: a mi antiestablishmentünk A 2010-es külpolitikai irányban fontos szerep jutott az EU-nak: egyrészt 2011 első félévében tanácsi soros elnökséget töltött be Magyarország, majd ebben az időszakban kezdtek el kiéleződni a viták az alkotmányozás és más témakörök kapcsán a különböző partnerekkel. E viták közös nevezője aszuverenitás védelmezésevolt. A konzervatív kormányzat ezt nemcsak kommunikálta, hanem érdemben le is képezte a diplomáciában a felvállalt kötelezettségszegési eljárásokkal (amelyek közül messze nem mind jut bíróságig), az Obama-adminisztrációval való szembehelyezkedésben, a németekkel való menekültvitában. Mindez erős ideológiai töltést is kapott, hogy belpolitikailag jól hasznosítható legyen. Miközben a nyugat-európai populista pártok alapvetően a saját országaikon belüli antiestablishment érzésekre játszottak, addig a Fidesz az antiestablishment választói dühöt sikeresen kanalizálta anemzetköziszereplők felé. Erre jó példa az unióról szóló hazai kommunikáció, de bármelyik fenti példa kifejthető lenne akár IMF vagy az USA kapcsán is. Ahogy Orbán Viktor miniszterelnök megfogalmazta 2016-ban a888.hu-nak adott, a kormány honlapján is olvasható interjúban: „Brüsszelben a lényeges pozíciókat a globalista-liberális, status quót képviselő erők tartják kézben.” A kötcsei Polgári Pikniken tartott beszédében pedig ezt mondta: „Amit ma az ellenfeleink képviselnek, annak semmi köze a nagy liberális elődök gondolataihoz, az puszta nihilizmus. Ez a nihilista szemlélet lopakodva rátelepedett a világ és az Európai Unió intézményeire. Ismert képviselői is vannak, úgy, mint Juncker, Verhofstadt és Schulz. A nihilisták a társadalomban kisebbségben vannak, de az európai elitet már rég elfoglalták.” Bár a magyar miniszterelnök maga is széles politikai-ideológiai pályát futott be a rendszerváltástól kezdődően, a nyilatkozat más szempontból is érdekes. Ez a brüsszeli elittel szemben felállított narratíva ugyanis alternatívára is tesz javaslatot, ahogy aThe Daily Telegraphnakadott Orbán-interjúban olvashatjuk: „Ha az európai értékeket szuverén államok szövetségeként határozzák meg, akkor Magyarország igencsak erősíti az Európai Unió értékeit, mivel a törvényesség és a rend európai érték, ez pedig a szuverén államok sajátja, és a nemzetközi kötelezettségek – például a schengeni előírások – teljesítésének előfeltételeit.” Ez a szuverenista politikai szemlélet az, amely sokszor magyarázó erővel bír a kormányzati döntéseknél. Úgy is mondhatjuk, hogy a miniszterelnök, legalábbis első ránézésre, klasszikus realista alapon, nemzetállami szempontból közelíti meg a nemzetközi rendet. Ebben a felfogásban az együttműködés a nemzetállamok javát kell szolgálja, és csak addig áll érdekében a szuverénnek a kooperáció megtartása, amíg az többet hoz saját konyhájára (és főleg nem veszélyezteti vélt fennmaradását). Az elméleti realista iskola képviselői a szuverenitást kizárólag nemzetállami szinten értelmezik, közös gyakorlását szükséges rossznak, lehetőleg kerülendőnek vagy akár elvi szinten lehetetlennek tartják. Időleges szövetségek pragmatikus érdekek alapján születhetnek, nem bizalmi kérdés, bizalom nincs a rendszerben. E gondolatok visszaköszönnek a magyar miniszterelnöknél is. Ehhez képest más elméleti megközelítések az együttműködést és az erre szolgáló nemzetközi platformokat – WTO, NATO, ENSZ, EU – a világpolitikai konfliktusok csökkenését biztosító elemnek tekintik, ami magában hordozza a béke kiterjesztésének lehetőségét, a nemzetközi rendet uraló farkastörvények meghaladását, a bizalom építését. Erről szólnak az integrációk az ő szemükben. Ugyanakkor a miniszterelnök elkötelezett szuverenistaként való ábrázolásának megalapozottságát kétségbe vonhatja az EU-val szembeni párhuzamos, ellentmondó narratívák létezése. A támogatáspolitikát – az európai szolidaritást a kohéziós és strukturális alapokon keresztül előmozdító finanszírozást – igényli Budapest; az ezzel járó politikai viták még bele is férnének, de az unió mint intézmény erodálása, a „Brüsszelt meg kell állítani” tartalmú retorika egészen összeférhetetlen a valódi magyar–uniós viszony mérlegével. Nem illeszthető a szuverenitáspárti felfogásba a NATO és a kollektív védelem melletti elkötelezett és töretlen kiállás sem – hiszen egy elkötelezetten szuverén ország inkább a saját katonai képességeinek erősítésére törekedne, míg Budapest (legalábbis Trump előtt) a honvédelemre fordított erőforrások tekintetében leginkább transzatlanti potyautasnak volt tekinthető, amin számszakilag nem változtatott a missziós állomány példamutató helytállása sem. Az a kísérlet, hogy leírhassuk Orbán Viktor külpolitikai felfogását, egy célt szolgál: hogy jósolható, választói szemmel kiszámítható legyen a magyar külpolitika. A fentiek fényében Miközben 2010-ben aligha egy oroszbarát, unióellenes Fideszt szavazott meg az ország választóinak többsége, mára a közvélekedés átalakult, de a külpolitikai döntéshozatal nem lett kiszámíthatóbb.Így az is egy lehetőség, hogy a miniszterelnöki külpolitika-felfogást valóban a tankönyvi pragmatizmus motiválja. Ha ilyen szempontból vizsgáljuk, akkor a Brüsszellel szembeni „szabadságharc” és az uniós támogatások követelése immár nem ellentétes egymással, hanem tulajdonképpen koherens rendszert alkot a napi érdekek mentén. Ebbe a pragmatikus felfogásba remekül beilleszthető a szuverenitáspárti retorika éppúgy, mint a kollektív védelem magasztalása – mindig annak megfelelően alkalmazva, ami az adott rövid távú vélt érdekeknek a leginkább megfelelő. Az együttműködés megítélése Az együttműködés rendkívül kényes politikai döntés a kis- és középállamok szintjén. A Fidesz-kormány is az együttműködések dilemmái előtt áll: Ismételt játszmákban érdemes bizalmat építeni? Megtérül? Lehet egyáltalán? Vagy inkább kizárólag érdekalapú, azonnal beváltható szövetségeket érdemes építeni? Vagy azért a szövetségesekkel lehet „megelőlegezni” dolgokat? Rendkívül sok múlik e tekintetben a szuverenitás értelmezésén. A szuverenitás nem tekinthető zéró összegű játszmának, mint a feudális időszakban, amikorvagyaz egyik,vagya másik uralkodó gyakorolja a főhatalmat az adott terület felett. A globalizációnak köszönhetően a szuverenitás a nemzetállami szinten óhatatlanul gyengül, még a nagyhatalmak esetében is, a számtalan aszimmetrikus kihívás miatt. A kérdés az, hogyki veszít kevesebbeta szuverenitásából? Úgy is mondhatjuk, hogy az a győztes, aki a legkevesebbet veszíti. Hiszen kevés erőforrással óriási országok akaratát is meg lehet akasztani, nemhogy kisebb országok kisebb ügyeit – erről szól a kiberhadviseléstől a klímaváltozáson át a terrorizmusig az új nemzetközi kihívások nagy része. Az együttműködéspárti előfeltevés szerint a szuverenitás egyes elemeinek közös gyakorlása esélyt adhat annak jobb megőrzésére. Máshogy fogalmazva: ha adott területet közösen ellenőriznek a nemzetállamok – uniós közös piac vagy majd egyszer egy közös hadsereg –, akkor marad esélyük az adott szuverén jogkörből kevesebbet veszíteni. Ugyanakkor maga a nemzetállamiság van veszélyben, ha nincs együttműködés. Erre a legszélsőségesebb példák afailed state-ek, vagyis a bukott államok, amelyeket a terrorizmus, polgárháború vagy más katasztrófa temetett maga alá. Hazai példával élve, a Magyar Honvédség és a rendőrség egyszerűen létszámánál fogva lenne gondban, ha egyedül kellene napi tízezer menedékkérővel számolnia mondjuk egy hónapon át, és nem államközi térben keresnénk erre a megoldást. Ez a vita valódi szintje a merkeli és orbáni felfogásban, ami


Rusko poslalo Iránu urán

Rusko zaalo s dodávkami paliva pre jadrovú elektráre v iránskom Búehri. Export prvej asti jadrového paliva sa ukoní do dvoch mesiacov. Rusko v pondelok oznámilo, e do Iránu odoslalo prvú as zásielky paliva pre rozostavanú jadrovú elektráre v Búehri. Ministerstvo zahraniných vecí v Moskve v tejto súvislosti zdôraznilo, e v Iráne podporuje civilné vyuitie jadrovej energie. Vyuitiu citlivého materiálu na iné ako mierové úely zabrauje dozor Medzinárodnej agentúry pre atómovú energiu (MAAE), ktoré garantuje, e pouité jadrové palivo sa vráti do Ruska na uskladnenie, vyhlásilo ministerstvoSkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamouSkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamou Iránu a Rusku sa podarilo minulý týde prekona posledné nezhody v otázke spolupráci pri výstavbe jadrovej elektrárne v iránskom Búehri, kde je hlavným investorom ruská spolonos Atomstrojexport. Irán podpísal s Ruskom dohodu o výstavbe búehrskej elektrárne ete v roku 1995. Postup prác zdriavali spory súvisiace s dodávkami jadrového paliva z Ruska a mekajúcimi iránskymi platbami. Spojené táty a viaceré západné krajiny rusko-iránsky projekt kritizujú. Teherán poda nich môe pouité palivo z elektrárne odviez a po obohatení poui na výrobu bomby.


Írán chce začít obohacovat uran, svět zvažuje sankce

Jedinou cestou k řešení krize kolem íránského jaderného programu je rychlé zavedení nových sankcí. Shodli se na tom představitelé USA a Francie. Teherán totiž oznámil úmysl zahájit produkci vysoce obohaceného uranu. Varování, že by Íránci měli posílat svůj polotovar do ciziny, a ne si z něj vyrábět palivo sami, přišlo i z Moskvy.Mezinárodní společenství v říjnu předložilo Íránu návrh, že by vyrábělo palivové články pro jeho výzkumný reaktor v zahraničí. Opatření mělo omezit riziko, že by Teherán svůj uran využil k výrobě jaderné zbraně.Ještě před několika dny se zdálo, že by Teherán nabídku světových mocností mohl přijmout a posílat jaderný materiál ke zpracování do Ruska, kde by se přepracoval a pak by se odvezl do Francie a Íránu by se zpátky vrátily palivové články.Dnes ale Íránci oficiálně informovali Mezinárodní agenturu pro atomovou energii, že od úterka spustí program obohacování uranu na 20 procent z dosavadní úrovně 3,5 procenta ve vlastním zařízení."Požadavek Západu byl, že Írán zhruba tři čtvrtiny svého nízce obohaceného uranu v jedné zásilce vyveze na Západ a počká až se mu časem vrátí palivové články. Írán ale namítá: my jsme ochotni to vydávat ven, ale  po částech a budeme to měnit kus za kus na svém vlastním území. Z toho vyplývá jasná nedůvěra obou stran," vysvětlil v Ozvěnách dne blízkovýchodní zpravodaj ČRo Břetislav Tureček.Zneužití uranu obohaceného na 20 procent není možnéUran obohacený na dvacet procent má sloužit jako palivo pro výzkumný reaktor v Teheránu. "Jeho zneužití samo o sobě možné není, protože k výrobě jaderné bomby je potřeba uran obohacený na 90 procent. A palivové články nelze znovu obohatit na tuto mez," uvedl zpravodaj.Důležité je ale podle něj to, že pokud se Íránci naučí sami obohacovat uran na 20 procent, zdokonalí technologie a vědomosti. "Tak budou o krok blíž teoretické možnosti, že budují jadernou zbraň," dodal.Teherán dnes také oznámil, že do příštího roku postaví deset nových továren na obohacování uranu. Západní experti pochybují, že to je v silách Íránu. Jeden prohlásil, že na deseti staveništích může Teherán nanejvýš rozhrnout hlínu, když má potíže udržovat v chodu stávající závod v Natanzu.Světoví politici se ale shodují, že i tak Írán svými prohlášeními tlačí mezinárodní společenství ke zdi, a že dál porušuje rezoluce Rady bezpečnosti.


Záporoská elektráre je opä pod pabou: Ukrajinou sa ozývajú silné výbuchy!

K silným výbuchom prilo v sobotu veer a v nedeu ráno v okolí Záporoskej jadrovej elektrárne (ZAES) na juhu Ukrajiny. Oznámil to v nedeu éf Medzinárodnej agentúry pre atómovú energiu (MAAE) Rafael Grossi, poda ktorého prilo zrejme v okolí elektrárne k obnoveniu ostreovania, informuje TASR poda správ agentúr AFP a Reuters. "Tieto správy... sú extrémne znepokojivé. Pri tejto vekej jadrovej elektrárni prilo k výbuchom, o je absolútne neakceptovatené," uviedol Grossi vo vyhlásení. Zárove dodal, e kody, ktoré vznikli na budovách, systémoch a vybavení elektrárne, zatia nie sú kritické. Rusko má nového spojenca! S krajinou uzavrelo dohodu o výrobe dronov pre vojnu na Ukrajine Rusko má nového spojenca! S krajinou uzavrelo dohodu o výrobe dronov pre vojnu na Ukrajine Z ostreovania elektrárne sa v nedeu (20.11.) opä navzájom obviovali ruská i ukrajinská strana. "Ktokovek, kto je za tým, musí okamite presta. Ako som u povedal predtým, hráte sa s ohom!," uviedol Grossi. V záporoskej elektrárni sa v súasnosti nachádza tím z MAAE, ktorého lenovia videli niektoré z výbuchov z okna. Odváne slová Ukrajiny: Rokova s Moskvou odmietajú, vojna skoní, ke sa ich Rusi budú bá! Odváne slová Ukrajiny: Rokova s Moskvou odmietajú, vojna skoní, ke sa ich Rusi budú bá! ZAES je najväou jadrovou elektrárou v Európe a pred inváziou produkovala pribline jednu pätinu ukrajinskej elektrickej energie. Nachádza sa v nej es reaktorov chladených vodou, ktoré obsahujú urán-235.Reaktory elektrárne sú v súasnosti vypnuté, avak existuje riziko, e jadrové palivo v elektrárni sa prehreje, ak budú preruené dodávky energie, ktorá poháa ochladzovací systém.Elektráre bola pritom v dôsledku ostreovania u viackrát nútená poui záloné generátory.


USA prý mají plán na ochranu jaderných bomb v Pákistánu

V zemi údajně působí americká jednotka, která by v případě jaderného incidentu nukleární arzenál zajistila Islámábád/Washington- Pákistán rozhořčeně odmítl, že by na jeho území pobývala jednotka USA, která má za úkol v případě krizové situace obsadit zdejší jaderný arzenál. Informace se objevila v investigativním článku Pullitzerovou cenou ověnčeného novináře Seymoura Hershe publikovaném magazínem New Yorker. Podle Hershe existuje mezi Spojenými státy a Pákistánem v této otázce "neformální porozumění". Jednotka by údajně měla zasáhnout v případě vzpoury uvnitř armády, vyvolané například islamisty, nebo v případě "jakéhokoliv jaderného incidentu".  "Pákistánci nám virtuálně ukázali jisté množství hlavic, některá místa, kde se nacházejí, a na jejich řídící středisko," cituje Hersh v článku nejmenovaného bývalého zaměstnance amerických tajných služeb. "Získali jsme jejich bezpečnostní plány, abychom je mohli v případě prolomení bezpečnosti posílit."  Podle Hershe existuje dokonce několik jednotek rychlého nasazení, které by v případě jaderné krize pomáhaly Pákistánu s ochranou jeho jaderných zařízení. Jedna z nich je přímo v Pákistánu, další by se tam přesunula z USA. Jedna z nich vznikla v létě poté, co se vyrojily zprávy, že pákistánský jaderný arzenál je v nebezpečí. Podle Hershe se spekulovalo, že se jedna jaderná hlavice ztratila. To se však nakonec nepotvrdilo. Pákistán má podle odhadů 60 až 120 jaderných hlavic a Spojené státy na posílení jejich bezpečnosti v posledních letech utratily více než 100 milionů dolarů. Že by se Taliban zmocnil jaderných zbraní, je podle Hershe takřka nemožné, problémem jsou prý spíše extremistům naklonění důstojníci v samotné armádě | Foto: Reuters Hershův článek vzbudil v Pákistánu velký ohlas a pákistánská armáda jej odmítla jako "absurdní a jednoduše štvavý". "Opakuji to tou nejjasnější formou - nemůže být ani řeči o tom, že bychom sdíleli s jakýmkoliv zahraničním jedincem, entitou či státem přístup k citlivým informacím ohledně našeho jaderného programu," citoval pákistánský list Daily News předsedu sboru náčelníků pákistánské armády generála Tarika Mažída. Podle Mažída si svůj jaderný arzenál dokážou Pákistánci dobře ochránit sami. "Nepotřebujeme vyjednávat s žádnou cizí zemí, abychom fyzicky navýšily naše bezpečnostní síly, které jsou, věříme, v každém případě, schopnější, než jejich síly," dodal.  Hershův článek odmítl i mluvčí ministerstva zahraničí USA Ian Kelly. "Spojené státy nemají v úmyslu obsadit pákistánské jaderné zbraně nebo jaderný materiál," prohlásil s tím, že USA mají důvěru v to, že to jsou schopni Pákistánci zajistit sami. Otazníky se však znovu vynořily minulý měsíc, kdy byla centrála pákistánské armády v Rávalpindí po více než dvacet hodin ozbrojenci obležena. Youtube video | Video: youtube.com "Byl bych rád, kdyby nepopírali věci, které jsou veřejně dostupné, jen pokud víte, kde hledat," komentoval Hersh reakce na svůj článek na televizi Al Džazíra. "Je to tým, který má reagovat v případě jakéhokoliv jaderného incidentu nebo jakéhokoliv teroristicky zaměřeného incidentu." Hersh tvrdí, že jednotky rychlého nasazení mají také přesvědčit pákistánského regionálního rivala Indii o tom, že USA mají nad pákistánským jaderným arzenálem kontrolu. Američané chtějí, aby Indie stáhla část svých jednotek od pákistánských hranic. To by umožnilo Pákistánu reagovat obdobně a uvolnit si tak ruce na boj s povstalci z Talibanu.


Irán nukleáris hidegháborúba sodródhat

Irán atomfegyver-fejlesztési törekvései nukleáris hidegháború kialakulásának veszélyével járna a térségben, nyilatkozta szombaton a brit külügyminiszter, William Hague a The Daily Telegraph című konzervatív napilapnak adot. London eltanácsolta Izraelt az iráni atomlétesítmények megtámadásától. Kövesse az Indexet Facebookon is! "Ha az irániak atomfegyverre tesznek szert, akkor a Közel-Kelet más országai is nukleáris fegyverek kifejlesztésére fognak törekedni. Ezzel megkezdődne az atomfegyver feltalálása óta a legsúlyosabb következményekkel fenyegető nukleáris fegyverkezés, mivel úgy alakulna ki egy új, közel-keleti hidegháború, hogy nem lennének meg a Szovjetunió és a Nyugat szembenállása idején alkalmazott biztonsági mechanizmusok"- nyilatkozta a brit politikus. Hangsúlyozta azonban azt is, hogy egy esetleges katonai beavatkozásnak óriási negatívumai lennének: "Nagyon világosan kifejtjük minden érintett félnek, hogy nem pártoljuk a katonai akciót. A szankciók és a nyomásgyakorlás, valamint a tárgyalások kettős stratégiáját támogatjuk". Azzal kapcsolatban, hogy az elmúlt időszakban több iráni atomtudós is merénylet áldozata lett Teheránban, Hague kijelentette: "Nagy-Britannia "semmilyen titkos háborúban nem vesz részt. A mi módszereink között nem szerepelnek merényletek vagy a katonai akció szorgalmazása. A görög válsággal kapcsolatban Hague annak a véleményének adott hangot, hogy Görögország "az euróövezeti tagság árát fizeti most meg". Hozzátette: a brit kormánynak kész tervei vannak arra az esetre, ha az euró összeomlana. A részletek titkosak, de ő és George Osborne brit pénzügyminiszter szoros munkakapcsolatban áll azoknak a lépéseknek a kidolgozása miatt, amiket a brit kormánynak kellene megtennie, ha brit állampolgárok rekednének egy olyan országban, amelyben a bankok összeomlottak és a pénzkiadó automaták sem működnek. Hague szerint ezeket a terveket folyamatosan frissítik és naprakésszé teszik. Londoni pénzügyi elemzők szerint egyébként az utóbbi időben csökkent az euróövezet összeomlásának kockázata. A világ legnagyobb gazdaságelemző csoportja, az Economist Intelligence Unit márciusra szóló, Londonban már hozzáférhetővé tett havi globális prognózisa azt közölte, hogy az eddigi 40 százalék helyett most 30 százalékra taksálja az euróövezet szétesésének valószínűségét. Az EIU szerint ugyanis enyhült a piaci feszültség az euróövezetben annak hatására, hogy az eurójegybank csaknem félezer milliárd eurónyi friss likviditást juttatott a tagállamok bankrendszereibe. A cég új előrejelzése szerint az Európát ért tavalyi pénzügyi sokkok és a költségvetési megszorító intézkedések hatásaként a valutaunió az idén recesszióba süllyed, de az euróövezet katasztrofális összeomlásának kockázata már múlóban van. Kövesse az Indexet Facebookon is!


USA chystají rozsáhlý útok proti Íránu

Washington - Americké plány vojenského útoku proti Íránu kvůli jeho jadernému programu přesahují proklamované omezené údery a rozpoutaly by válku. Podle agentury Reuters to sdělil v pátek bývalý analytik amerického ministerstva zahraničí Wayne White. "Viděl jsem nějaké plány. To není o chirurgických útocích, ale o válce proti Íránu," řekl White, který byl odborníkem na Blízký východ ve zpravodajském a výzkumném odboru ministerstva do března 2005. Podle něho by tento konflikt zřejmě destabilizoval Blízký východ na celá léta.Autor fotografie: Jiří KropáčekCo se děje v ÍránuBomba Íránu? Důkazy ne, plány útoku anoÍrán hrozí: Pořádá "námořní válečné hry"Írán je na tlak alergický, ale čeká hoÍrán nevyslyšel ultimátum OSN Útoky USA by se nezaměřily jen na určité cíle, například na jaderná zařízení, ale v první fázi na íránské ozbrojené síly. Vyřazeny z boje by muselo být tamější letectvo a námořnictvo včetně ponorek a protilodních raket, které by mohly ohrožovat americké obchodní či vojenské námořnictvo ve Perském zálivu. Zaměřena by mohla být i sila balistických raket. White vyjádřil obavu, že íránská ostrá odveta za americký či izraelský útok by přesáhla rozsah iráckého konfliktu, který je omezený v hranicích této země. Další expert na Blízký východ Kenneth Katzman z výzkumného oddělení amerického Kongresu nepovažuje ale Írán za velmoc, za jakou se chce v regionálním měřítku ukazovat. Podle něho má příliš mnoho slabin: hospodářství je špatně vedené a je fakticky primitivní, protože je závislé jen na vývozu surové ropy, což je prakticky jeho jediná cenná exportní komodita. Produkce této suroviny navíc v této zemi se propadá. Jde podle něho spíše o virtuální konvenční vojenskou mocnost, která je postavená na blafování.Íránská vláda zahájila nové manévry pod názvem Velký pokrok II. Světu ukázala své balistické rakety typu Šahab-3. | Foto: Reuters Vzhledem k tomu, že Írán nemůže USA prakticky ublížit, měl by se proto podle něho Washington dál věnovat diplomatickému úsilí ve snaze zastavit íránský jaderný program. Rada bezpečnosti OSN rozhodla v prosinci rezolucí zakázat Íránu obchod s jadernými materiály a balistickými střelami. Rezoluce vyzývá Írán, aby ukončil obohacování uranu a zastavil vývoj veškerých technologií, které jsou využitelné k výrobě atomových zbraní. Írán trvá na tom, že účel jeho nukleárních aktivit je mírový a že má sloužit jenom v energetickém průmyslu. Západ má ale podezření, že Teherán pracuje na jaderné zbrani.


Uszkodzony rosyjski krążownik "Moskwa" z ataku na Wyspę Węży  zmierza do Sewastopola. Mogą być na nim głowice nuklearne!

Rosyjski krążownik rakietowy "Moskwa" został poważnie uszkodzony na Morzu Czarnym. 14 kwietnia po południu Pentagon poinformował, że flagowy okręt rosyjskiej Floty Czarnomorskiej boryka się z pożarem i zmierza w kierunku Sewastopola. Według Ukraińców został on trafiony przez ukraińskie rakiety. Portal wojskowy Defence Express poinformował, że mogą na nim znajdować się głowice nuklearne. W czwartek, 14 kwietnia agencja Ukrinform, cytując komunikat służb prasowych ukraińskiego dowództwa operacyjnego Południe podała, że rosyjski krążownik rakietowy Moskwa został poważnie uszkodzony w wyniku ostrzału sił ukraińskich na Morzu Czarnym, przewrócił się i zaczął tonąć. "Na obszarze operacyjnym Morza Czarnego okręt flagowy rosyjskiej Floty Czarnomorskiej, krążownik «Moskwa», został trafiony rakietą przeciwokrętową Neptun i poważnie uszkodzony. Wybuchł pożar. Inne okręty chciały udzielić pomocy, ale sztorm i potężna eksplozja amunicji przewróciła okręt i zaczął on tonąć” – napisano. Rosyjskie media informowały wcześniej w czwartek o ewakuacji załogi krążownika Moskwa z powodu pożaru i wybuchu amunicji. Strona rosyjska twierdzi, że przyczyny pożaru nie są znane, a okręt "utrzymuje się na powierzchni" - przekazała stacja CNN. Przeżyła II wojnę światową. Rosjanie spalili ją żywcem Eksperci oceniali, że strata krążownika Moskwa, który uczestniczył m.in. w ataku na ukraińskąWyspę Węży, byłaby olbrzymim ciosem dla rosyjskiej marynarki wojennej, zarówno pod względem militarnym, jak i wizerunkowym. NATO zmienia plany i szykuje się na długą wojnę. Generał wie, co trzeba zrobić, aby nie przegrać "Na uszkodzonym rosyjskim krążowniku rakietowym Moskwa, który według Ukrainy został trafiony przez ukraińskie rakiety, mogą znajdować się głowice nuklearne" – poinformował w czwartek 14 kwietnia portal wojskowy Defence Express. Portal powołuje się na konstruktorów i oficerów marynarki. Na pokładzie krążownika Moskwa znajduje się 16 rakiet P-1000 Wułkan. Mogą one być uzbrojone w głowice jądrowe o mocy do 350 kiloton. Nie wiadomo jednak, czy głowice jądrowe znajdują się tam zawsze, czy są tam umieszczane jedynie na rozkaz. Na okręcie może być także inna broń jądrowa, a więc pociski rakietowe do systemu Fort. Portal Defence Express ocenił, że nie ma ryzyka w krótkiej perspektywie, eksplozji tych pocisków w przypadku zatonięcia okrętu. Rzecznik Pentagonu John Kirby poinformował, że krążownik nie zatonął, jest uszkodzony i popłynął w celu naprawy do bazy w Sewastopolu na okupowanym przez Rosjan Krymie. Kirby poinformował również, że na pokładzie doszło do minimum jednego wybuchu. Rzecznik Pentagonu podał, że w momencie eksplozji, krążownik znajdował się ok. 100 km od wybrzeża. (Tseo/hs) (PAP)


Dozorné orgány sa zhodli, e prioritou je jadrová bezpenos

BRATISLAVA 26. marca (SITA) - Predstavitelia dozorných orgánov jadrovej bezpenosti tyroch krajín sa dnes na rokovaní v Slavkove pri Brne zhodli, e prioritnou úlohou manamentu musí by bezpenos jadrových ... BRATISLAVA 26. marca (SITA) - Predstavitelia dozorných orgánov jadrovej bezpenosti tyroch krajín sa dnes na rokovaní v Slavkove pri Brne zhodli, e prioritnou úlohou manamentu musí by bezpenos jadrových zariadení. Na rokovaní, ktoré zaalo vo tvrtok, sa stretli odborníci zo Slovenska, Maarska, eska a Slovinska. Delegácie viedli predsedovia dozorných úradov Andrej Stritar, Ivan Lux a za SR a R to boli predsedníky Dana Drábová a Marta iaková. Slovenský Úrad jadrového dozoru (ÚJD) informoval na rokovaní o príprave nového zákona o mierovom vyuívaní atómovej energie s ohadom na legislatívu Európskej únie.SkryVypnú reklamuSkryVypnú reklamuSkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamouSkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamou Zúastnení analyzovali aj inpeknú innos, diskutovali o nakladaní s rádioaktívnym odpadom (RAO), o aktivitách v havarijnom plánovaní a o medzinárodnej spolupráci odborných orgánov Medzinárodnej agentúry pre atómovú energiu (MAAE), Agentúry jadrovej energie/OECD, Európskej komisie a iných intitúcií. Partneri jednotlivých intitúcií sa zhodli na tom, e rokovania na tejto úrovni budú pokraova v podobnom duchu aj v budúcnosti. Agentúru SITA informoval hovorca Úradu jadrového dozoru Mojmír eliga.


Rádioaktívny mrak k nám asi nedoletí

Ak v Japonsku neunikne väie mnostvo radiácie, nenameriame ju. Rádioaktívne látky z pokodených elektrární v Japonsku u nás odborníci neakajú. BRATISLAVA. Pravdepodobnos, e by na Slovensko priletel rádioaktívny mrak a z Japonska, je vemi malá. Ak nepríde k roztaveniu jadra a uvoneniu väieho mnostva rádioaktivity, tak to, o uniklo doteraz, by sa k nám nedostalo, myslí si profesor jadrovej fyziky Jozef Masarik.SkryVypnú reklamuSkryVypnú reklamuSkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamouSkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamou Situáciu by mohol skomplikova výbuch niektorého z reaktorov na ostrove Honú. Pri vhodnom prúdení vetra sa tento mrak môe rozíri na vemi vekú plochu a nieo môe prís aj do Európy. Taký presun vak znamená, e rádioaktivita sa bude riedi vo vekom objeme. Ni nebezpené Mnostvá rádioaktívnych látok, ktoré by sa dostali a k nám, by nemali predstavova výraznejie riziko. Európa by poda veobecnej mienky nemala pocíti následky, ktoré by boli nebezpené, hovorí Masarik. Prognóza z francúzskeho Toulouse poda meteorológa Jozefa aplára hovorí, e as látok by sa mohla dosta k západnému pobreiu Severnej Ameriky o dva dni. Nie je vak vôbec jednoznané, e do dvoch týdov  o je informácia, ktorá sa objavila  budú aj u nás. astice budú v atmosfére hnané vo výke od troch do iestich kilometrov, teda vo vrstve, kde vzniká dá. Veká as ich teda bude vymytá do oceánov, povedal Jozef Pecho z Ústavu fyziky atmosféry eskej Akadémie vied. Európania poda neho môu spokojne spáva. Ak by aj prilo k vánejiemu úniku rádioaktivity, bude sa zrejme pohybova junejím smerom, predpokladá Pecho. Monos, e by sa astice dostali k nám, povauje za minimálnu. Ak by aj prilo k úplne najhoriemu scenáru, podobnému ernobyu, Európe by poda neho nehrozilo ni nebezpené. Niektoré americké modely poda Pecha hovoria, e as látok môe dorazi do Kanady, hustejie obývané oblasti by zasiahnu nemali. Posledné správy hovoria, e unikli vzácne plyny ako kryptón a xenón, ale rovnako aj jód a cézium. Keby sa k nám aj dostala nejaká as, tak tieto rádionuklidy majú relatívne krátke polasy premeny, vysvetuje Ján Haík z katedry jadrovej fyziky a techniky. Napríklad pri jóde ide o osem dní, take v ase, ke by dorazili k nám, u by neboli nebezpené. Vyzerá to tak, e uniknuté rádioaktívne látky významným spôsobom neohrozia ani Japonsko, nieto vzdialenú krajinu, ako je Slovensko, povedal Haík. ernoby to nebude Aj v prípade alích výbuchov v elektrárach nehrozí poda Masarika tragédia porovnatená s ernobyom. Reaktory sú u zastavené a nebeia. Sú rovnako aj menie a iného typu, zloenie iarenia by zrejme bolo iné, povedal Masarik. Napriek tomu po ich naruení by to pre Japonsko bola vána situácia. Tu nie je hnacia sila, ktorá by vynáala rádionuklidy do vekých výok, povedal Haík. V ernobyle to boli plamene, ktoré dosahovali výku asi 300 metrov. Horel grafit. Vzduch merajú od ernobya kadé dve minúty Japonský radianý mrak nás neohrozuje, hovorí HELENA CABÁNEKOVÁ zo Slovenského ústredia radianej monitorovacej siete. Ohrozuje výbuch atómovej elektrárne v Japonsku aj Slovensko? Meteorológovia nepredpokladajú, e by v dohadnom ase nieo prilo na nae územie. U nás fungujú tri siete vasného varovania, ktoré merajú fotónové iarenie v ovzduí. Nepretrite, s intervalom dvoch minút, podávajú hlásenia a ani na jednom mieste sme nenamerali výskyt nebezpených látok. Zvýili ste ostraitos? Monitorovanie beí stále rovnako. Po havárii v ernobyle bol zavedený systém, ktorý sleduje vetky zloky ivotného prostredia. Fotónové iarenie v ovzduí, aerosoly, potraviny, vodu, ponohospodársku produkciu. Doterají hlásený mrak má rozsah niekoko kilometrov a je vemi nepravdepodobné, e by sa to dostalo a k nám. o môe iarenie spôsobi Japoncom? Na pokodenie zdravia musí organizmus zasiahnu prahová dávka, ktorá nie je nízka. Toto pokodenie mono liei. Môu sa prejavi alúdoné, revné, krvno-cievne problémy. Najaie formy sa konia nádormi. Ako sa dá tomu bráni? Môu sa ukry i utiec, môu poui rúka. V okolí slovenských elektrární rozdávajú jódové tabletky. Nao sa pouívajú? Pri úniku rádioaktívneho jódu. Ak ich lovek uije, títna aza u nie je schopná prija rádioaktívny jód. Michal Trko


Rengett a föld az iráni atomerőműnél

Kövesse az Indexet Facebookon is! Földrengést érzékeltek a buseri atomerőmű térségében Iránban –közölteaz AFP. A földmozgás enyhe, 4,5-ös erősségű volt. A terület földrengésérzékeny, az elmúlt napokban 5,1-et iselértea rengés értéke, amelynek központja 38 kilométeres mélységben volt. Fél évvel ezelőtt a rengés ereje az 5,9-et is elérte, ám szintén olyan mélységben, hogy technikailag nem jelentett veszélyt az erőműre, amelynek léte hosszú évek óta nemzetközi viták középpontjában áll, szankciókat kiváltva, miután a külvilág azt gyanítja, hogy az erőmű atomfegyver előállítását célzó katonai programot is fedez. 2015-ben ugyan nemzetközi megállapodás született az iráni atomprogram átláthatóvá tételéről, cserébe a szankciók felszámolásáról. 2018-ban azonban az Egyesült Államok felmondta a megállapodást és fokozatosan egyre feszültebbé vált Washington és Teherán viszonya, 2019-2020 fordulóján tovább súlyosbodott, miután a szomszédos Irakban Iránnal szimpatizáló siíták tüntettek és hatoltak be az Egyesült Államok bagdadi követségének védet területére, majd január 3-án Bagdadban amerikai dróntámadással végeztek az iráni Forradalmi Gárda különleges egységének vezetőjével, a befolyásos Kászim Szulejmánival. Ebben a cikkben a téma érzékenysége miatt nem tartjuk etikusnak reklámok elhelyezését.Részletes tájékoztatást az Indamedia Csoportmárkabiztonsági nyilatkozatábantalál. Kövesse az Indexet Facebookon is!


Dohoda s Iránom spôsobí katastrofu, ozýva sa zo Saudskej Arábie

Rijád oficiálne podporuje akúkovek dohodu, ktorá by Iránu zabránila získa jadrovú zbra. RIJÁD. Dohoda iestich svetových mocností s Iránom o jeho jadrovom programe umoní islamskej republike získa atómovú bombu, o v oblasti Blízkeho východu spôsobí katastrofu, uviedol pre tvrtkové vydanie libanonského denníka Daily Star bývalý éf saudskoarabskej tajnej sluby princ Bandár bin Sultán.SkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamouSkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamou Sultán post riaditea tajnej sluby opustil pred rokom po tom, ako koordinoval pomoc pre povstalcov, bojujúcich proti reimu sýrskeho prezidenta Baára Asada podporovaného Iránom. "Dohoda spôsobí skazu na Blízkom východe, kde u aj tak vládne katastrofálne ovzduie, priom hlavným destabilizaným initeom v tejto oblasti je práve Irán," napísal Sultán. Preítajte si tie:Preítajte si tie:Irán u nebude izolovaný, udia oslavujú dohodu v uliciachítajte Saudská Arábia na uzavretie jadrovej dohody medzi mocnosami a Teheránom oficiálne zareagovala v utorok veer krátkym vyhlásením. Uvádza sa v om, e Rijád podporuje akúkovek dohodu, ktorá by Iránu zabránila získa jadrovú zbra. Saudská Arábia zárove zdôraznila dôleitos prísnej kontroly iránskeho jadrového programu, ako aj monosti opätovného uvalenia sankcií na Teherán. Neoficiálne vak saudskoarabskí predstavitelia a médiá s úzkymi väzbami na vládnucu kráovskú rodinu jadrovú dohodu s Iránom odmietajú, pretoe poda nich umoní Teheránu poskytova ete úinnejiu podporu rôznym ozbrojeným skupinám operujúcim v oblasti Blízkeho východu. Poda agentúry Reuters nie je jasné, i princ, ktorý je synovcom kráa Salmána, má po svojom vlaajom odchode z postu éfa tajnej sluby nejaký vplyv na saudskoarabskú politiku. Saudskoarabské zdroje ho citovali v roku 2013, ke kritizoval blízkovýchodnú politiku amerického prezidentaBaracka Obamu.


Lövöldözés egy atomtengeralattjárón

Egy tengerész meghalt, egy másik pedig életveszélyesen megsebesült egy atommeghajtású brit tengeralattjárón pénteken kitört lövöldözésben. Egy harmadik katonát őrizetbe vettek az esettel összefüggésben. A lövöldözés az Astute tengeralattjárón történt, amely jelenleg a dél-angliai Southampton kikötőjében tartózkodik. A lövöldözés idején a hajó fedélzetén tartózkodott Southampton polgármestere és még néhány helyi előkelőség, de nem esett bajuk. Péntek délután iskolásokat terveztek fogadni a tengeralattjárón.


Perre megy az LMP Paksért

Kövesse az Indexet Facebookon is! Az LMP pert indít az MVM Paks II. Atomerőmű Fejlesztő Zrt. ellen, hogy megkaphassa az atomerőmű bővítésének ütemterveit – írta az MTI, az LMP társelnökének szerdai, budapesti sajtótájékoztatója nyomán. Szél Bernadett elmondta, hogy amikor március elején találkozott a nemzeti fejlesztési miniszterrel, Németh Lászlóné arról beszélt, hogy a projektcég Moszkvában aláírta a bővítés ütemterveit, de ezt másnap a kormány cáfolta. A politikus elmondta, hogy ezután közérdekű adatkéréssel fordult az MVM Paks II. Atomerőmű Fejlesztő Zrt.-hez. A cég viszont megtagadta a dokumentumok kiadását, mert állításuk szerint azok a döntés előkészítését szolgálják. Az LMP társelnöke ebből azt a következtetést vonta le, hogy az ütemterveknek létezniük kell és azokat már alá is írták. Érvelése szerint különben a cég azt válaszolta volna, hogy nincsenek ilyen dokumentumok. Arra is kitért, korábban hozzájutott más előkészítő anyagokhoz, és ezek között szerepel egy 2012-ben készített tanulmány, amelyik kimondja, hogy ha az ország belefog a bővítésbe, akkor nőni fog az áramár. A tanulmány azt is igazolja, hogy az áremelkedés egyik összetevőjét közvetlenül a fogyasztók fogják fizetni – jelentette ki. A kormány szerint azonban az áram ára valójában olcsóbb lesz az orosz hitelből, a Roszatom által építendő két új paksi blokk révén. Igaz, ehhez megfelelően kell számolni a költségeket: „Az aláírt államközi hitelszerződés nem üzleti modellen alapul. A hitel terheit, kamatait nem terheljük rá a beruházásra, így az ott megtermelt energia olcsóbban kerülhet a piacra" – mondta korábban Németh Lászlóné. A nemzeti fejlesztési miniszter szerint ezt az EU nem fogja burkolt állami támogatásnak minősíteni. Kövesse az Indexet Facebookon is!


Egyptský minister zahraniia bojuje za zónu bez nukleárnych zbraní

VIEDE 17. októbra (SITA/AP) - Egypt poslal ostrý diplomatický protest viacerým európskym krajinám, vyjadrujúci "ok a útos" nad tým, e na konferencii minulý mesiac odmietli podpori výzvu Káhiry na ... VIEDE 17. októbra (SITA/AP) - Egypt poslal ostrý diplomatický protest viacerým európskym krajinám, vyjadrujúci "ok a útos" nad tým, e na konferencii minulý mesiac odmietli podpori výzvu Káhiry na blízkovýchodnú zónu bez nukleárnych zbraní, a poaduje vysvetlenie, informovala v stredu agentúra Associated Press. List zo 4. októbra, podpísaný egyptským ministrom zahraniia Ahmedom Abulghajtom, bol neobvyklým prejavom horkosti zo strany Káhiry vyvolanej rozhodnutím väiny lenských krajín Európskej únie a kandidátskych krajín ustúpi od tradinej podpory takejto oblasti.SkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamouSkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamou Egypt a alie moslimské krajiny povaujú Izrael za najväiu nukleárnu hrozbu v regióne. Spojené táty a ich spojenci zas ako najväie ohrozenie mieru na Blízkom východe vnímajú Irán a jeho odmietanie podriadi sa rozhodnutiu Bezpenostnej rady OSN pri vývoji nukleárnej technológie, ktorá môe by pouitá na výrobu jadrovej zbrane. Irán tvrdí, e chce zdokonali technológiu obohacovania uránu na výrobu elektrickej energie, a nie vyrobi tiepne jadro pre nukleárne raketové hlavice. Európske krajiny na predolých konferenciách Medzinárodnej agentúry pre atómovú energiu (MAAE) hlasovali za zriadenie zóny bez nukleárnych zbraní. Na septembrovom zasadnutí vak 25 z 27 lenských tátov únie i kandidáti na lenstvo v EÚ odstúpili od rezolúcie o tejto otázke z dielne Egypta. Od rezolúcie odstúpilo spolu 47 krajín. Izrael a USA podobne ako na predchádzajúcich zasadnutiach hlasovali proti dokumentu, zatia o 53 krajín - islamské táty a ich spojenci z tretieho sveta návrh podporili. A do minulého roka bola rezolúcia Uplatovanie bezpenostných opatrení MAAE na Blízkom východe prijímaná konsenzom, námietky Izraela si vak v roku 2006 i tento rok vynútili hlasovanie.


V japonskej jadrovej elektrárni zahynuli tyria udia

Tokio 9. augusta (TASR) - tyria zamestnanci zahynuli a najmenej pä je v kritickom stave po úniku pary v japonskej jadrovej elektrárni Mihama západne ... Tokio 9. augusta (TASR) - tyria zamestnanci zahynuli a najmenej pä je v kritickom stave po úniku pary v japonskej jadrovej elektrárni Mihama západne od Tokia. K úniku radiácie pri incidente nedolo. Tlaová agentúra Kjódo oznámila, e tyri osoby zomreli na následky akých popálenín.SkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamouSkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamou K nehode dolo v budove, kde sa nachádzajú turbíny. Para zasiahla dovedna 11 osôb, sedem zostáva hospitalizovaných. Oficiálni predstavitelia uviedli, e para, ktorá unikla v uzavretom priestore, nebola rádioaktívna a okoliu elektrárne nehrozí iadne nebezpeenstvo. Úrady nevydali iaden príkaz na evakuáciu. Mihama leí asi 320 kilometrov západne od Tokia. Hovorca elektrárenskej spolonosti Kansai Takahiro Seno uviedol, e elektráre sa automaticky vypla a momentálne sa vyetruje príina nehody. Poda agentúry Kjódo nehodu spôsobil nedostatok chladiacej vody. Uniknutá para mala teplotu 270 stupov Celzia. Ide o najhoriu nehodu od incidentu z roku 1999, ke dolo k úniku radiácie v zariadení na spracovanie vyhoreného paliva v Tokaimure, severovýchodne od Tokia. Pri tejto nehode zahynuli dve osoby a stovky alích boli oiarené. Nehodu - najvánejiu v japonskom jadrovom zariadení - spôsobili dvaja zamestnanci, ktorí chceli uetri as pri manipulácii s uránom a poruili technologický postup. Následná séria problémov s bezpenosou podkopala dôveru japonskej verejnosti v jadrovú energiu, kvôli omu sa energetický program ocitol vo vzduchoprázdne. Japonci si zaali moné problémy s atómovými elektrárami uvedomova po tom, o sa objavili informácie o údajných porueniach bezpenostných opatrení viacerými vekými energetickými spolonosami. Jadrová energia zabezpeuje 30 percent spotreby elektrickej energie v Japonsku.


Ajatolláh Chameneí zdôrazuje aj napriek jadrovej dohode opozíciu voi USA

Irán nesmie pripusti rozvrátenie svojich revoluných princípov i oslabenie obranných schopností, tvrdí Chameneí. TEHERÁN. Opozícia Iránu voi "arogantným" Spojeným tátom sa nezmení ani napriek dohode o jadrovom programe, ktorú Teherán dosiahol tento týde so svetovými mocnosami. Vyhlásil to v sobotu poda agentúry Reuters najvyí iránsky vodca ajatolláh Alí Chameneí s tým, e nesúhlas Iránu s politikou USA na Blízkom východe zostáva nezmenený.SkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamouSkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamou V prejave pri príleitosti ukonenia moslimského pôstneho mesiaca ramadán Chameneí uviedol, e chce, aby politici preverili, i táto dohoda neprotireí iránskym národným záujmom, pretoe Irán nesmie pripusti rozvrátenie svojich revoluných princípov i oslabenie obranných schopností. Americkí lídri sa snaili o to, aby Irán "kapituloval", podotkol ajatolláh Chameneí. Irán si neelá vojnu, avak keby k nej dolo, Spojené táty budú pokorené, zdôraznil duchovný vodca Iránu, ktorý má vo svojej krajine posledné slovo vo vetkých tátnych záleitostiach. Irán a es vemocí - Británia, ína, Francúzsko, Nemecko, Rusko a USA - dospeli v utorok k dohode o jadrovom programe Teheránu, ím zavili viac ne desaroie rokovaní na túto tému. Na základe uzavretej zmluvy budú zruené sankcie USA, Európskej únie a OSN voi islamskej republike výmenou za to, e Irán dlhodobo obmedzí svoj nukleárny program, ktorý bol poda obáv Západu zameraný na získanie atómových zbraní. Preítajte si tie:Preítajte si tie:Irán u nebude izolovaný, udia oslavujú dohodu v uliciachítajte


Kvůli obnovitelným zdrojům zdraží  Němcům elektřina o víc než desetinu

Energetická revoluce se německým domácnostem prodraží. Může za to další navýšení ekologické přirážky na rozvoj obnovitelných zdrojů. V průměru tak Němci zaplatí od ledna za elektřinu až o 11 procent víc. Jde o největší zdražení za posledních 10 let.Drasticky narůstající cenu proudu pro německé domácnosti způsobují masivně přibývající solární zařízení. Jejich producenti mají přitom garantované výkupní ceny na 20 let dopředu.Podle kancléřky Merkelové se energetická změna bez cenových úprav neobejde. „Když se podíváte, jak rostou ceny topných olejů, jak se mění ceny za plyn, tak náklady na elektřinu jsou v porovnání s tím poloviční."Spotřebitelské svazy ovšem poukazují na to, že v průměru domácnosti zaplatí v přepočtu až o 1500 korun víc. Navrhují proto zavedení sociálních tarifů.Německo se po havárii v japonské Fukušimě  rozhodlo postupně zastavit jaderné elektrárny. Nezbývá mu tedy nic jiného, než zvyšovat podíl  energie z obnovitelných zdrojů. Jejichž produkce je ale tak drahá, že se nemůže prodávat na konkurenčním trhu, a stát se zavázal výrobcům garantovat vysoké výkupní ceny.Tento doplatek však neplatí vláda, ale  odběratelé, a největší část připadá na domácnosti. Běžná německá domácnost tak příští rok zaplatí zhruba o sto eur více než letos, celkově v přepočtu přes 6000 korun. Řada firem je od přirážky osvobozena, aby se nesnižovala konkurenschopnost německého průmyslu.Rozvoj obnovitelných zdrojů Němci podporujíV Německu  lidé dlouhé roky proti energii z jádra hlasitě protestovali,  takže jsou dnes ochotní si za ’zelenou‘ energii připlatit.  Ale  rozhodně ne  všichni – názory se odvíjejí od ekonomické situace rodiny. 93 procent souhlasí s intenzivnějším rozvojem obnovitelných zdrojů energie, chystané zvednutí zelené přirážky ale více než polovina pokládá už za příliš vysoké.Zdá se, že se teď Německo - i když z jiného důvodu – dostalo do podobné situace jako Česko před dvěma roky, kdy se dotace dostaly neúnosně vysoko. I v Německu jde ekologická přirážka hlavně do kapes producentů solárních panelů a větrných generátorů a Německo bude chtít podporu obnovitelných zdrojů výrazně změnit. Protože celkové náklady mají přesáhnout 20 miliard eur.Německý ministr životního prostředí plánuje zásadní reformu, která by problém s drahou  ’zelenou‘ energií nějak vyřešila.„Došel jsem k  výsledku, že je absolutně nevyhnutelná reforma energetického zákona. Ale nemyslím si, že tím správným řešením by bylo snížení daně na elektrickou energii. Nijak by to nepomohlo těm, kteří se budou se zvýšenými cenami potýkat v první řadě – tedy rodinám s nižšími příjmy,“  prohlásil spolkový ministr životního prostředí.Ceny elektřiny porostou i v ČeskuCeny elektřiny příští rok porostou  také v České republice, a to rovněž  kvůli podpoře obnovitelných zdrojů.   Cena samotné výroby elektřiny  ale bude napřesrok nejspíš klesat. Letos je podpora obnovitelných zdrojů skoro 36 miliard korun, v příštím roce to bude už 44 miliard.Za jednu spotřebovanou megawatthodinu se příspěvek zvýší ze 419 korun na zhruba 590, přesné číslo Energetický regulační úřad teprve oznámí.  Stát částečně na podporu přispívá, jinak by to bylo 760 korun.  Poplatek pro domácnosti se zvyšuje i proto, že stát svůj příspěvek o 2 miliardy snižuje, ze zmíněných  44 miliard  zaplatí jen 10.Poplatky na podporu obnovitelných zdrojů jsme začali platit v roce 2005, ještě před třemi lety to byla padesátikoruna na kilowatthodinu, v příštím roce to bude víc než desetkrát tolik.„Energie z malých, domácích, českých zdrojů je hlavně hrozně chytrá pojistka proti ještě mnohem horším cenám. Pojistka proti rostoucí ceně fosilních paliv,“ řekl Vojtěch Kotecký z hnutí Duha.


Zasięg promieniowania jest dalej niepokojący

Międzynarodowa Agencja Energii Atomowej (MAEA) zasugerowała w czwartek władzom japońskim rozszerzenie strefy ewakuacji wokół uszkodzonej elektrowni atomowej Fukushima. Międzynarodowa Agencja Energii Atomowej (MAEA) zasugerowała w czwartek władzom japońskim rozszerzenie strefy ewakuacji wokół uszkodzonej elektrowni atomowej Fukushima.Niepokoje o zasięg promieniowania ożyły, gdy na zachodnim wybrzeżu USA, w stanie Waszyngton stwierdzono w środę, że mleko skażone jest "minimalną" dawką promieniowania, a w Singapurze odkryto, że w importowanej z Japonii kapuście przekracza ono dziewięciokrotnie dopuszczalny limit.MAEA poinformowała, że promieniowanie w miejscowości Iitate, 40 km na północny-wschód od elektrowni znacznie przekracza poziom wymagający ewakuacji okolicznych mieszkańców.Greenpeace informował już wcześniej, że uzyskał potwierdzone informacje o sięgającym 10 mikrosiwertów na godzinę promieniowaniu w IItate.W poniedziałek japońska agencja bezpieczeństwa nuklearnego odrzuciła żądania Greenpeace dotyczące rozszerzenia strefy ewakuacji, argumentując, że przedstawione przez organizację ekologiczną dane nie są wiarygodne.W czwartek MAEA zaleciła rządowi Japonii ponownie "ocenić sytuację".Władze ewakuowały jak dotąd ludzi mieszkających w promieniu 20 km od uszkodzonej elektrowni.Osobom mieszkającym w promieniu 20 do 30 km polecono nie wychodzić na zewnątrz.