Hős lett az elhunyt fukusimai igazgatóból

Kövesse az Indexet Facebookon is! Az 58 évesen, nyelőcsőrákban kedden elhunyt Josida Maszao, a fukusimai atomerőmű volt igazgatója, a 2011-es katasztrófa idején az erőművet üzemeltető TEPCO-val szembemenve tengervízzel hűttette a reaktorokat, és ezzel sikerült elkerülni, hogy még nagyobb legyen a baj. A betegsége miatt 2011-ben visszavonuló igazgatót hősként tisztelik tetteiért -írjaa Guardian. A kemény dohányos Josidánál kilenc hónappal a jelentős radioaktív sugárzást okozó katasztrófa után diagnosztizáltak rákot, de mind ő, mind a TEPCO tagadta, hogy a betegségnek köze lenne az atomreaktor balesetéhez. Amikor 2011 márciusában, egy földrengés után a 12 méteres cunami lecsapott a fukusimai erőmőre, a TEPCO-t számtalan bírálat érte a helyzet kezelése miatt, Josidát viszont, aki nem engedelmeskedett az üzemeltetők parancsainak, úgy kezdték emlegetni, mint aki megakadályozta, hogy a sugárzás miatt Tokiót is ki kelljen telepíteni. Az akkor 55 éves igazgató végig a helyszínen koordinálta a veszélyes mentési munkálatokat, amelyek fő célja a sérült reaktorok lehűtése volt, miközben az épületben több hidrogénrobbanás is történt és több utórengés is nehezítette a munkákat. Josida legemlékezetesebb tette az volt, amikor a TEPCO kifejezett utasítása ellenére továbbra is tengervízzel hűtette a reaktorokat. Az üzemeltető cég attól tartott, a sós víz teljesen tönkreteszi, elértékteleníti a reaktorokat. Bár az igazgató végig nyugodt maradt a katasztrófa idején, utóbb bevallotta, végig féltette saját és munkásai életét. "Az első héten többször is arra gondoltam, hogy mind meg fogunk halni" - mondta újságíróknak. Josida ennek ellenére sosem gondol arra, hogy otthagyja az erőművet, és ezért még a miniszterelnökkel, Naoto Kannal is konfliktusba került. "Mélyen fejet hajtok Josida vezetői képességei és határozottsága előtt" - írta Kan Josida halálhírére reagálva a Twitterén. "Bárcsak beszélhettem volna még egyszer az atomkatasztrófáról" - tette hozzá. Josida halálával sokkal nehezebb lesz utólag rekonstruálni a fukisimai eseményeket. Három évvel a katasztrófa után az erőmű balesetet szenvedett kettes számú reaktora körül még mindig túl nagy a radiokatív sugárzás ahhoz, hogy vizsgálatokat lehessen végezni a sértült reaktoroknál. Ebben a cikkben a téma érzékenysége miatt nem tartjuk etikusnak reklámok elhelyezését.Részletes tájékoztatást az Indamedia Csoportmárkabiztonsági nyilatkozatábantalál. Kövesse az Indexet Facebookon is!


Obavy ze zamořených potravin z Japonska začínají ovlivňovat důvěru spotřebitelů

Světová zdravotnická organizace připouští, že se některé potraviny kontaminované radioaktivitou dostaly z japonské prefektury Fukušima a skončily na zahraničních trzích. Někteří analytici se obávají, lidé by ze strachu z těchto zpráv mohli přestat proto nakupovat, což by následně přiškrtilo oživení ekonomiky.Ve světě se již objevují první signály, že se možných dopadů jaderné krize v Japonsku obávají. Například spotřebitelská důvěra v Kanadě i kvůli tomu podle čísel zveřejněných na konci minulého týdne poklesla.Ve čtvrtek vydá březnové čtení nálady spotřebitelů a podnikatelů i Český statistický úřad u nás. Prorektorka pro vědu a výzkum na pražské VŠE Stanislava Hronová ale nepředpokládá, že by se do něj japonské události výrazně promítly.„Pokud tam bude nějaký pokles důvěry, tak by ho spíš přičítala jiným důvodům než důsledkům japonské katastrofy. U podnikatelů to může mít dopad, protože krize vyvolaná přírodní katastrofou zasáhla do světového hospodářství, a na to někteří podnikatelé reagovat budou,“ domnívá se Hronová.Názory některých analytiků, že takzvaný CNN efekt, tedy mediální masáží vyvolaná nervozita spotřebitelů, bude mít dopad na ochotu lidí utrácet a tím přiškrtí oživení ekonomiky, považuje za spekulativní.„Na jedné straně to může být strach nakupovat vůbec nějaké potraviny, na druhou stranu strach z toho, že může přijít nějaká přírodní katastrofa a ta může způsobit to, že bude nedostatek potravin, takže se lidé mohou předzásobovat. Ale jakým způsobem dopadne rozvíjející se mediální panika z jaderného nebezpečí v myslích české populace, nedokážu odhadnout,“ dodala Hronová.


Íránu schází k jaderné bombě tři až osm let

Šéf MAAE Baradej to řekl v rozhovoru pro Le Monde Paříž- Šéf Mezinárodní agentury pro atomovou energii Muhammad Baradej oznámil, že podle jeho informací zbývá Íránu k dokončení jaderné bomby, pokud o ni usiluje, tři až osm let. Baradej to řekl v rozhovoru pro deník Le Monde. Dosud ještě nikdy veřejně neuvedl časově přesně ohraničený odhad. Ředitel MAAE opakovaně kritizuje Írán za nedostatečnou spolupráci s jeho organizací, která se zabývá monitorováním jaderných zařízení po celém světě. Podle Baradeje ale neexistují důkazy, že Teherán o atomovou bombu skutečně usiluje. Stejného názoru je i ruský prezident Vladimir Putin. Naopak USA a Evropská unie Írán podezřívají z toho, že jeho nukleární program je určen k vojenským účelům. Americký prezident George Bush odmítá vyloučit možnost leteckého úderu na íránská jaderná zařízení, útokem vyhrožuje také Izrael. "Síla by měla být použita až ve chvíli, kdy jsou všechny diplomatické možnosti vyčerpány. Ještě je čas na dialog a diplomacii," řekl Baradej. Íránský ministr zahraničí Manúčehr Mottakí dnes v dopise adresovaném svému francouzskému protějšku Bernardu Kouchnerovi napsal, že Teherán se nevzdá svého jaderného programu ani pod tlakem hospodářských sankcí. Reagoval tak na nedávná Kouchnerova slova o nutnosti zpřísnit protiíránské sankce v Radě bezpečnosi OSN. O znění dopisu informovala agentura AFP.


USA rozírili sankcie proti Iránu

Neamerické firmy, ktoré predajú Iránu rafinované ropné produkty v hodnote viac ako jeden milión dolárov, sa poda nového zákona nebudú môc uchádza o kontrakty ministerstva energetiky USA na dodávky do strategických ropných rezerv. WASHINGTON. Americkí zákonodarcovia vo tvrtok podporili zákon, ktorý bráni udeovaniu vládnych zákaziek firmám vyváajúcim palivá do Iránu s cieom zvýi nátlak na islamskú republiku v súvislosti s jej sporným jadrovým programom.SkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamouSkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamou Návrh bol súasou zákona o rozpote ministerstva energetiky na rok 2010, ktorý schválil Senát v pomere 80 ku 17 hlasom. Rovnaké opatrenie pred dvoma týdami schválili aj lenovia Snemovne reprezentantov a v nasledujúcich doch by ho mal podpísa prezident Barack Obama. Neamerické firmy, ktoré predajú Iránu rafinované ropné produkty v hodnote viac ako jeden milión dolárov, sa poda zákona nebudú môc uchádza o kontrakty ministerstva energetiky USA na dodávky do strategických ropných rezerv. Opatrenie sa týka aj spoloností, ktoré Teheránu poskytnú prostriedky na posilnenie vlastných rafinérskych kapacít alebo moností dovozu rafinovaných ropných . Irán je jedným z najväích vývozcov ropy, a 40 percent spotrebovaného benzínu a nafty vak musí dováa. Snemova reprezentantov amerického Kongresu v stredu schválila alí zákon umoujúci tátnym úradom a dôchodkovým fondom zastavi investície do firiem, ktoré vloili najmenej 20 miliónov dolárov do iránskeho ropného a plynárenského priemyslu. Toto opatrenie síce neznamená priame sankcie voi Iránu, chráni vak táty pred alobami, ktoré by mohli nasledova po stiahnutí peazí. Americká ministerka zahraniných vecí Hillary Clintonová po utorajom stretnutí s ruským partnerom Sergejom Lavrovom vyhlásila, e na zavedenie alích sankcií voi Iránu pre jeho jadrové aktivity ete nenastal ten správny as a USA momentálne dávajú prednos diplomacii. Zárove vak dodala, e Washington nevyluuje prísnejie opatrenia v prípade, e diplomacia zlyhá.


Félbeszakadt a csúcstalálkozó: így képzeli el az atommentesítést Donald Trump és Kim Dzsong Un

Kis-Benedek József nemzetbiztonsági szakértő szerint Kim Dzsong Un észak-koreai vezető és Donald Trump amerikai elnök nem ugyanúgy képzeli el az észak-koreai atommentesítést.
Ahogy azt a Blikk is megírta, váratlanul félbeszakadt az amerikai elnök és az észak-koreai diktátor csúcstalálkozója. A szakértő csütörtökön az M1 aktuális csatornán azt mondta,Kim Dzsong Un úgy szeretné véghez vinni a folyamatot, hogy a már meglévő eszközöket és kísérleti területeket megtartja, csak új fejlesztéseket, kísérleteket nem végeznek. Ezzel szembenDonald Trump azt akarja, hogy semmisítsenek meg mindent, szereljenek le teljesen– tette hozzá. Közölte, Észak-Koreának olyan sok eszköze van, hogy többszörösen meg tudná semmisíteni a világot. Ez sok kérdést vet fel, ezért nem szabad siettetni a megegyezést – vélekedett. (MTI)


Putin opä plánuje navtívi Budape: Nové intrukcie pre Orbána?

Ruský prezident Vladimir Putin 30. októbra opä navtívi Budape a bude tam rokova s premiérom Viktorom Orbánom. Napísal to v utorok avicový denník Népszava,poda ktorého Putin zrejme dá Orbánovi intrukcie týkajúce sa plynu a atómovej energie. Denník sa odvoláva na informácie viacerých od seba nezávislých zdrojov.Naposledy sa najvyí ruský predstavite s predsedom maarskej vlády stretol vlani v septembri.Putin by bol pricestoval tento rok u aj skôr, avak rokovanie odloili pre vobu funkcionárov Európskeho parlamentu, píe Népszava. Putin sa s Orbánom v období rokov 2013-2018 stretol kadý rok, päkrát v Moskve a dvakrát v Budapeti. Denník v tejto súvislosti v lánku podrobne analyzuje situáciu Maarska vo vzahu k Ruskuz pohadu moného alieho odoberania ruského zemného plynu a dostavby dvoch blokov atómovej elektrárne v Paksi- a to aj z hadiska dosahovania klimatických cieov v rámci Európskej únie. Poda Orbána bolo stretnutie s Trumpom dôleité: Posilnenie vzahov medzi Maarskom a USA Poda Orbána bolo stretnutie s Trumpom dôleité: Posilnenie vzahov medzi Maarskom a USA


Nebezpečím je jaderný terorismus, svět se musí proti němu spojit, zní ze summitu

Světoví vůdci na summitu OSN o jaderné bezpečnosti v Soulu volali po těsnější spolupráci v boji proti jadernému terorismu a vydírání. Americký prezident Barack Obama v úterý zdůraznil, že hrozba jaderných zbraní zůstává pro svět náročnou výzvou. Komuniké je však uměřenější a agentura Reuters je označila z mdlé. V závěrečném komuniké vysocí představitelé více než 50 zemí světa zdůraznili, že je zapotřebí dál zvýšit úsilí, aby byl zajištěn "bezpečnější svět pro nás pro všechny". Zopakovali svou dřívější výzvu, aby byl ve světě "do čtyř let zabezpečen veškerý citlivý jaderný materiál". Rovněž pak podpořili "nezbytnou roli" Mezinárodní agentury pro atomovou energii (MAAE) při spolupráci mezi jednotlivými zeměmi světa. Komuniké rovněž "potvrzuje společné cíle účastnických zemí, kterými jsou snížení počtu atomových zbraní a mírové využívání jaderné energie". "Bezpečnost světa závisí na krocích, které podnikneme," řeklObamana summituOSNo jaderné bezpečnosti v Jižní Koreji dalším světovým vůdcům. Podle Obamy mezinárodní společenství udělalo velký pokrok při likvidaci jaderných materiálů a při zlepšování bezpečnosti jaderných zařízení ve světě. Snížilo se tak podle něj riziko, že radioaktivní materiály padnou do rukou teroristů. Nicméně tyto materiály jsou stále na mnoha místech zranitelné, řekl Obama a dodal, že je pořád „příliš mnoho zlých hráčů“, kteří ohrožují skladiště jaderného materiálu. Prezident USA dodal: "Nebylo by potřeba mnoho radioaktivního materiálu, aby byly usmrceny statisíce lidí. To není přehánění, ale realita, které čelíme. Jaderný terorismus je jednou z nejnaléhavějších a nejvážnějších hrozeb globální bezpečnosti. Bezpečnost světa závisí na krocích, které podnikneme." Také čínský prezidentChu Ťin-tchaovyzval ke společným akcím. Vyzval k "vytvoření takového mezinárodního prostředí, které bude podporovat jadernou bezpečnost“. K Obamovi se připojil i jihokorejský president I Mjong-bak zdůraznil, že jaderný terorismus stále představuje smrtelné nebezpečí. Volal po konkrétních akcích. Summitu, který začal v pondělí, se účastní nejvyšší představitelé více než 50 zemí světa, včetně Číny aRuska. Koná se v době, kdy v regionu panuje značné napětí kvůli plánovanému vypuštění severokorejského satelitu. Jižní Korea i USA start rakety plánovaný na půlku dubna považují za test nosiče. Její odpálení bude znamenat porušení rezoluceRady bezpečnosti OSNz roku 2009. [celá zpráva] To potvrdil i japonský premiér Jošihiko Noda, když na při svém vystoupení na summitu řekl, že "vypuštění severokorejské rakety by odporovalo snahám mezinárodního společenství o nešíření jadrných zbraní a porušilo by rezoluce Rady bezpečnosti OSN". Čínský prezident Chu Ťin-tchao Obamovi při schůzce v pondělí řekl, že jeho země bere celý problém velmi vážně a dává Severní Koreji najevo své znepokojení. [celá zpráva] Obama a Chu se shodli, že budou úzce spolupracovat v reakci na jakoukoli potenciální provokaci ze strany KLDR.


Atombomba-támadást túlélt épületeket bontanak le Hirosimában

Egy hirosimai bizottság döntése értelmében az 1945-ös atombomba-támadást túlélt épületeket bontanak le, mert fennáll a kockázata, hogy összeomlanak egy nagy erejű földrengés esetén. Az épületek 1913-ban épültek és közel három kilométerre vannak a 1945-ös atomtámadás epicentrumától. Hirosima prefektúra kormányának illetékes testülete december elején jelentette be, hogy az egykori katonai ruházati raktár állami kézben lévő három épületéből kettőt le akarnak bontani a 2022-es költségvetési évig. Az 1913-ban emelt két épület nagyjából 2,7 kilométerre található az 1945-ös atomtámadás epicentrumától, és a robbanás után megmaradt ingatlanok legnagyobbjai közé tartoznak. A megerősített betonból és vörös téglából emelt épületek néhány eldeformálódott ablakáról úgy tartják, hogy az atomtámadáskor sérülhettek meg. Noha a prefektúra tulajdonában lévő harmadik épület falait és tetőszerkezetét várhatóan helyreállítják az ingatlan megóvása érdekében, néhány hirosimai lakos még nem adta fel a reményt, hogy a másik két épületet is sikerül megmenteni a lebontástól, hogy előadóteremként vagy művészeti stúdióként lehessen használni őket. Egy 2017-ben készített értékelés eredményei ugyanakkor azt mutatták, hogy az érintett két épület nagy valószínűséggel összeomlana nagy erejű földmozgások esetén. #Hiroshimato demolish 2 A-bombed buildings despite some opposition#ABombhttps://t.co/Km33YSwOm8 A második világháború végéhez közeledve az amerikai légierő 1945. augusztus 6-án dobott le atombombát Hirosima városára. A robbanás több mint egy kilométeres körzetében minden a földdel vált egyenlővé. A második amerikai atombombát három nappal később dobták le Nagaszakira. Az áldozatok pontos számát csak megbecsülni lehet, szakértők a két bombatámadás halottainak számát 210 ezerre teszik.


KDR dnes aká tvrdý trest

SOUL - Bezpenostná rada OSN dnes rozhodne o sankciách pre Severnú Kóreu po jej pondelajom oznámení o úspenom jadrovom teste. Dohodlo sa na tom vetkých 15 lenov rady. Severokórejskí vojaci poas sluby na ínskej hranici. FOTO  SITA/AP Jeden z najchudobnejích tátov sveta akajú tvrdé ekonomické sankcie. Ameriania vak vyhoveli íne i Rusku a najtvrdie asti návrhu, ktoré pripúali aj monos vojenského zásahu, vypustili. Spojené táty vera informovali, e prvé testy vzduchu získaného lietadlami v blízkosti KDR prítomnos radiácie nepotvrdili. Pochybnosti, i sa pokus uskutonil, pretrvávajú od prvého da.SkryVypnú reklamuSkryVypnú reklamuSkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamouSkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamou Juhokórejská vláda oznámila, e ani testy daovej vody neukázali nezvyajnú rádioaktivitu. Nový americký návrh rezolúcie pre Bezpenostnú radu OSN oznauje vyhlásenie KDR o jadrovom pokuse za zretené ohrozenie medzinárodného mieru a bezpenosti. Text síce vychádza z lánku 7 Charty OSN umoujúceho pouitie sily, poíta vak len s nevojenskými krokmi proti Pchjongjangu, ako sú ekonomické sankcie i preruenie diplomatických stykov. Dokument poaduje, aby vetky táty zastavili obchod so zbraami s KDR a ich dovoz, rovnako ako luxusný tovar a technológie potrebné na vývoj jadrových zbraní. Zárove Severnú Kóreu vyzýva, aby upustila od alích testov jadrových zbraní i balistických striel a neodkladne splnila záväzky dohody z roku 2005. V tej KDR súbila vzda sa jadrového programu výmenou za dodávky ropy a elektriny a bezpenostné garancie. Návrh rezolúcie obsahuje i monos kontroly vetkého nákladu smerujúceho do Severnej Kórey i z KDR, zmrazenie útov Pchjongjangu, z ktorých môe by financovaný jadrový program, alebo zákaz cestovania pre osoby, ktoré tento program podporujú. KDR po oznámení testu vyhlásila, e prípadné uvalenie sankcií na Pchjongjang bude povaova za vyhlásenie vojny, a pohrozila alími jadrovými testmi. Severná Kórea sa poda juhokórejskej vlády snaí vyvinú malé jadrové zbrane, ktoré by mohla umiestni do diakovo riadených rakiet. Technológie vak zatia nezískali. Vera to povedal juhokórejský minister obrany Jun Kwang-ung. Jednostranné opatrenia proti KDR vera schválila japonská vláda. Sankcie obsahujú zákaz dovozu severokórejského tovaru do Japonska a severokórejským lodiam zakazujú vstup do prístavov.


Evropa se shodla, spustí testy jaderných reaktorů

Zástupci EU se dohodli, jak rozsáhlé by testy měly být Brusel- Evropská unie se po nesnadných jednáních dohodla na podobě zátěžových testů evropskýchjaderných zařízení. Začnou nejpozději v červnu, konečné výsledky by měly být v dubnu příštího roku. Unie tím reaguje na problémy, které postihly japonskou jadernou elektrárnu Fukušima po březnovémničivém zemětřesenía následné tsunami. Ty vážně poškodily tamní jadernou elektrárnu Fukušima. Na otázkách zabezpečení reaktorů proti možnému teroristickému útoku bude Evropská komise spolupracovat se členskými státy EU mimo vlastní testy. "Vzhledem k tomu, co se stalo ve Fukušimě, považujeme za důležité, aby proběhly zátěžové testy," řekl novinářům eurokomisař pro energetiku Günther Oettinger. Zkoumat se bude všech 143 reaktorů v EU ve třech oblastech možných rizik. Posuzovat se bude jejich odolnost pro případ přírodních katastrof, jako jsou záplavy, zemětřesení či extrémní vedra nebo naopak mrazy, i pro případ lidských chyb, kam spadá pád letadla na reaktor nebo požár či havárie tankeru poblíž elektrárny. Prověřovat se bude také prevence před terorismem nebo dalšími zlovolnými činy, ovšem mimo vlastní testy, protože jejich výsledky budou zveřejněny. SouvisejícíBezpečný výlet do světa atomu: Prohlédněte si staré jaderné elektrárny32 fotografií Právě otázka teroristických hrozeb byla v minulých týdnech spornou věcí. Zatímco komise chtěla, aby se jí testy také zabývaly, tak regulátoři z některých zemí, například Francie, se stavěli proti. Obávali se mimo jiné toho, že by to naopak mohlo "napomoci" teroristům odhalit možná slabší místa zařízení. Prosazovali proto, aby se hrozbou terorismu pro reaktory zabývaly jen regulační orgány dané země. Výsledkem je kompromis, který počítá s tím, že veškeré aspekty týkající se bezpečnosti v tomto směru se budou posuzovat mimo vlastní testy. Testy ale třeba prověří, zda jsou elektrárny vybaveny nějakými ochrannými zařízeními proti terorismu. Jako příklad takových opatření by mohly sloužit třeba systémy, které začnou v případě, že se k elektrárně blíží letadlo, produkovat mlhu, aby zhoršila pilotům výhled. "Opatření přijatá proti teroristickým činům nemohou být zveřejněna, zatímco zátěžové testy budou zveřejněny," vysvětlila komise. Ještě nedávno Oettinger tvrdil, že "pod odlehčené testy odolnosti se nepodepíše". "Otázka, jak se bránit proti nebezpečím terorismu, nepatří k úkolům pro nadnárodní úřady, ale je částí vnitřní národní bezpečnosti," prohlásil ale dnes na německé stanici Deutschlandfunk. "Proto respektuji, že některé členské země říkají, že nechtějí vykládat své karty. To by mohlo i podněcovat k terorismu," dodal. SouvisejícíPodívejte se na dosud nezveřejněné snímky japonské tsunami12 fotografií Jaderné elektrárny má v 27členné Evropské unii 14 zemí. K nejhlasitějším kritikům jaderné energie patří dlouhodobě Rakousko, které má výhrady také kčeské elektrárně Temelínležící poblíž jeho hranic. Nyní tak uvítalo, že poprvé vznikne jaderný bezpečnostní program na celoevropské úrovni. Od ekologů ale zazněly v reakci na dohodu už výtky. "Projaderné vlády z Británie, Francie a České republiky jsou odpovědné za rozmělnění dohody," uvedl v prohlášení rozeslaném dnes novinářům Jan Haverkamp z Greenpeace. Testům vytkl, že nebudou nezávislé, nezahrnou všechny možné hrozby a jejich výsledky lidem neřeknou, zda jedny z možných cílů teroristů jsou opravdu chráněny, či nikoli.  Oettinger také podotkl, že Brusel vyzve i další evropské partnery, aby se k testům připojili. Konkrétně zmínil například Rusko, Švýcarsko či Ukrajinu. "Dohodnutá podoba zátěžových testů jaderných elektráren naštěstí zůstává v mezích zdravého rozumu. Evropští úředníci nemají patent na odhalování a vyhodnocování všech bezpečnostních rizik," podotkl europoslanec Jan Březina. Snaha dodat do zátěžových testů hrozby související s lidským faktorem je však podle něj "zvrhlost". "Těžko se zbavit dojmu, že těm, co prosazují absurdně tvrdé podmínky zátěžových testů, nejde ve skutečnosti o nic jiného než o likvidaci jaderné energetiky," dodal.


Ahmadínežád se bojí o jaderné vědce, dá jim ochranku

Teherán tak reaguje na vraždu experta z minulého týdne Teherán-Íránse bojí dalších atentátů na své jaderné vědce. PrezidentMahmúd Ahmadínežádproto bezpečnostním složkám nařídil, aby jim zajistily zvláštní ochranu. S odvoláním na viceprezidenta Mohammada Rezáího Rahímího o tom informovala íránská agentura INSA. "Byly rozdány instrukce, jak ochránit naše jaderné vědce. Vláda tentokrát rozhodla, že zvláštní ochranu dostanou všichni, kdo pracují v oblasti nukleárního výzkumu," cituje agentura AFP z viceprezidentova prohlášení.  Íránský kabinet tak reaguje naatentát na vědce z íránského centrapro obohacování uranu Mostafu Ahmadího Rošana. Toho minulý týden zabila magnetická puma, kterou mu neznámí pachatelé připevnili na auto. Teherán útok označil zateroristický čina obvinil z něj CIA. Americká ministryně zahraničí Hillary Clintonová narčení odmítla. To, že za útokem stojíUSAnebo Izrael, je vzhledem k důvodnému podezření, žeÍrán vyvíjí jadernou bombu, velmi pravděpodobné. Jedná se už o pátý podobný útok za poslední dva roky. Napětí mezi Západem a Íránem vzrostlo poté, co Mezinárodní agentura pro atomovou energii (MAAE) v listopadu oznámila, že získaladůkazy o nemírovém využití íránského jaderného programu.


V evropských zemích včetně Česka naměřili radioaktivní jód. Nikdo neví, odkud se vzal

Mírně zvýšené hodnoty radioaktivního jódu 131 naměřili odborníci v sedmi evropských státech, včetně Česka. Podle expertů ale izotop v tomto množství  lidské zdraví neohrožuje. Záhadou však zůstává, odkud se částice vzaly. Praha- Měřicí stanice v sedmi evropských státech včetně České republikyzjistilyv ovzduší nepatrné množství radioaktivního izotopu jodu 131. Množství izotopu, jehož vznik je vázán na lidskou činnost, je podle francouzského institutu pro ochranu před radiací IRSN natolik nízké, že nepředstavuje hrozbu pro lidské zdraví. Zdroj izotopu je nejasný, některá média spekulují o ruském původu, neboť ho poprvé zachytila norská stanice u ruských hranic. Důvod k jakýmkoliv obavám o lidské zdraví neexistuje ani podle předsedkyně Státního úřadu pro jadernou bezpečnost (SÚJB) Dany Drábové. Hodnoty naměřené v Česku na konci ledna jsou podle ní velmi nízké. "Státní úřad pro jadernou bezpečnost upozorňuje, že informace o zvýšené aktivitě jodu měřené v atmosféře v různých zemích Evropy jsou některými zdroji pochybně interpretovány a nezdůvodněně zveličovány," uvedla. Podobně se vyjádřila pro britský The Sun i Astrid Lilandová z norského úřadu pro jadernou bezpečnost. "Zdravotní rizika byla velmi nízká, což byl důvod, proč úřad nevyhlásil poplach po zjištění jódu 131 v průběhu druhého týdne v lednu," uvedla. Jako první naměřili zvýšenou hodnotu jódu 131 na stanici v norském Svanhovdu už v polovině ledna. Poté se částice šířily do finského Laponska, střední Evropy a dále na západ. Naměřené hodnoty neohrožují podle odborníků lidské zdraví, přesto je znepokojuje, že nikdo neví, odkud radioaktivita přichází. Podle Drábové však její zdroj určitě není v Česku. DrábováAktuálně.cz vysvětlila, že se izotop používá při diagnostice a terapii štítné žlázy. K úniku tedy mohlo dojít z nějaké továrny na výrobu léků.


Piechociński: Polska potrzebuje przynajmniej dwóch bloków jądrowych

W Polsce obowiązuje program budowy elektrowni jądrowej; widzimy potrzebę wybudowania przynajmniej dwóch bloków energetyki jądrowej - powiedział w poniedziałek wicepremier, minister gospodarki Janusz Piechociński. Wicepremier przypomniał, że budowa siłowni jądrowej wpisana jest w rządowy Program Polskiej Energetyki Jądrowej z 2014 r. oraz do strategicznego dokumentu Polityka Energetyczna Polski 2050 (PEP 2050). "W PEP 2050 jest wyraźnie zapisane, że w podstawie naszego miksu energetycznego obok - nadal dominującej roli coraz bardziej efektywnego górnictwa - widzimy potrzebę wybudowania przynajmniej dwóch bloków energii jądrowej" - podkreślił. Piechociński dodał, że zarówno w perspektywie średniookresowej, jak i długoterminowej, do 2050 r. energetyka jądrowa, która "istotnie ogranicza emisje do atmosfery", jest "fundamentem skuteczności ograniczenia tych emisji bez konieczności cięcia potencjału przemysłowego Polski. W weekend przedstawiciele PiS komentowali wypowiedź premier Ewy Kopacz, która mówiąc o rentowności kopalni, powiedziała m.in.: "W przeciwieństwie do moich oponentów politycznych ja nie mam w tyle głowy po cichu budowania elektrowni atomowych. Ja wprost na każdym spotkaniu, wtedy kiedy pytali mnie moi koledzy w Europie, niekoniecznie przychylni węglowi kamiennemu, twardo powtarzałam: bezpieczeństwo energetyczne Polski oparte jest na naszych naturalnych surowcach, a więc i węglu brunatnym, i węglu kamiennym. Stąd nasze działania, stąd nasz szeroki plan. I plan, który zakończył się jednak pozytywnie". Na uwagę dziennikarzy, że o planach budowy elektrowni atomowej mówił b. premier Donald Tusk, Kopacz odparła: "Nie, nie Donald Tusk. Ja pamiętam inne przemówienie premiera, który mówił, że trzeba się bardzo pochylić nad tym. Polecam lekturę wszystkich przemówień, wszystkich exposé, wszystkich premierów". Komentując tę wypowiedź, kandydatka PiS na premiera Beata Szydło powiedziała: "Ze zdziwieniem wysłuchałam, jak pani Kopacz mówiła, że nie ma planów budowy elektrowni jądrowej w Polsce". Pytała o plany rządu dotyczące budowy elektrowni jądrowej. Zdaniem Piechocińskiego wypowiedź Ewy Kopacz została źle zrozumiana. "Gdy wczytamy się w pełnię tego tekstu, to nie jest zakwestionowanie programu jądrowego, tylko mówienie, że robimy to z otwartą przyłbicą, przy bardzo trudnych konsultacjach społecznych". Przypomniał, że są wybrane trzy lokalizacje dla przyszłej jądrówki na północy Polski. Spółka celowa PGE EJ1, odpowiedzialna za budowę elektrowni jądrowej, rozważa trzy lokalizacje: położone obok siebie "Choczewo" i "Lubiatowo-Kopalino" oraz "Żarnowiec". Wszystkie położone są w północnej części woj. pomorskiego. W ub. tygodniu prezes PGE EJ1 Jacek Cichosz poinformował, że w 2017 r. powinna być wskazana podstawowa lokalizacja oraz wariant alternatywny. "To będzie pierwszy moment, w którym świadomie, po przeprowadzeniu istotnych badań będziemy w stanie wskazać nasze preferencje" – dodał. Jak powiedział, "ostatecznym potwierdzeniem wyboru lokalizacji będzie uzyskanie decyzji administracyjnych (środowiskowej i lokalizacyjnej), co zakładamy, nastąpi w 2019 roku". Cichosz podkreślił też, że PGE EJ1 chce do końca roku uruchomić tzw. postępowanie zintegrowane dla elektrowni jądrowej, czyli rozpocząć duży proces przetargowy. Celem postępowania zintegrowanego jest wybranie partnera strategicznego przedsięwzięcia, technologii reaktora, generalnego wykonawcy, dostaw paliwa oraz finansowania. Podał, że postępowanie potrwa co najmniej trzy lata. Według harmonogramu, właściwa budowa pierwszego bloku powinna ruszyć w 2020 r. Według stanowiska resortu gospodarki, pierwszy prąd z elektrowni miałby popłynąć w 2025 r. W lipcu br. na stronie internetowej Greenpeace Polska pojawiła się informacja, że organizacja dotarła do dokumentu, z którego wynika, że elektrownia atomowa nie będzie gotowa wcześniej niż w 2031 r. PGE EJ1 napisała w odpowiedzi, że dokument ten nie jest oficjalnym harmonogramem, a jedną z "kilku wersji analitycznych harmonogramu". Wcześniej "Rzeczpospolita" informowała, że polska elektrownia atomowa ma zostać uruchomiona w 2029 r. Taką datę miała podać PGE w korespondencji technicznej z Polskimi Sieciami Elektroenergetycznymi. Według "Rz", poślizg w budowie polskiej jądrówki wynika m.in. z konieczności przejęcia przez PGE EJ1 badań środowiskowo-lokalizacyjnych od mającej je wykonać firmy Worley Parsons (PGE zrezygnowała z niej ze względu na nieterminowość). Dlatego przetarg zintegrowany, który wyłoni m.in. konsorcjum dostarczające technologię i finansowanie, odbędzie się dopiero pod koniec 2015 r., a nie – jak wskazywano wcześniej – na początku tego roku. Spółka prowadzi rozmowy z dostawcami technologii z takich krajów jak Japonia, USA, Francja czy Kanada. Jako powód opóźniania się programu eksperci wskazują też na fakt, iż nie ma rządowego wsparcia dla tej inwestycji. Stosowane w Wielkiej Brytanii tzw. kontrakty różnicowe, które PGE wskazywała jako preferowane rozwiązanie, zostały zaskarżone do KE przez Austriaków. Mechanizm kontraktów różnicowych, czyli tzw. system feed-in premium, polega na tym, że państwo gwarantuje operatorowi elektrowni stałą cenę za sprzedaż prądu, dopłacając mu, gdy jest ona niższa niż cena rynkowa. Rok temu podczas debaty PAP nt. polskiego programu jądrowego wiceprezes PGE Dariusz Marzec mówił, że to właśnie zaproponowany przez Wielką Brytanię system gwarancji ekonomicznej opłacalności dla elektrowni jądrowej wydaje się optymalny; Polska powinna skorzystać z tego wzoru. Wg zapisów programu jądrowego, całkowity koszt inwestycji wynosi między 40 a 60 mld zł. Spółka PGE EJ1, odpowiedzialna jest za przygotowanie i wybudowanie elektrowni jądrowej o mocy ok. 3000 MW. Została zarejestrowana w styczniu 2010 r. We wrześniu 2014 r. podpisana została umowa wspólników, na mocy której ENEA, KGHM Polska Miedź oraz TAURON Polska Energia odkupią od PGE Polskiej Grupy Energetycznej po 10 proc. (łącznie 30 proc.) udziałów w spółce PGE EJ1. W czerwcu 2012 r. prezesem spółki został minister skarbu w pierwszym rządzie Donalda Tuska Aleksander Grad. Na początku lutego 2014 r. zrezygnował z kierowania spółką.


Severokorejská raketa   Musudan je připravená k odpálení

Severokorejská raketa středního doletu je údajně připravená k odpálení. Tvrdí to Američané a Jihokorejci a prostřednictvím Výboru pro mírové sjednocení vlasti to potvrdila i samotná Severní Korea. Podle expertů není ale pravděpodobné, že Pchjongjang skutečně zaútočí."Naše mocné zbraně jsou připraveny k boji. Zadali jsme do nich už také souřadnice pro cíl. A až se rozhodneme začít válčit, naši nepřátelé se změní v moře ohně," oznámila televizní hlasatelka .Severokorejská televize dnes také odvysílala informaci o tom, že raketa už je naprogramovaná na vybraný cíl. Neupřesnila ale, jaké souřadnice ke střelbě jsou zadány.Severokorejci směřovali své výhrůžky především na Soul a Washington, dnes ale poprvé zmínili i Tokio. Japonsko je popudilo pravděpodobně tím, že ve středu rozmístilo protiraketovou obranu typu Patriot v hlavním města a na dvou základnách na ostrově Okinawa. Tam by měly obranné střely zůstat umístěny už natrvalo.Jednat by se mohlo i o reakci na informaci, že by se Japonsko mohlo pokusit sestřelit případnou severokorejskou střelu směřující na americkou základnu Guam. V japonské Ústavě přijaté po konci druhé světové války je ale zakotveno, že armádu má země povolenou jen k obraně.Test střel by prý neměl ohrozit okolní zeměPodle Američanů mají už Severokorejci jednu ze svých raket středního doletu připravenou na mobilním odpalovacím zařízení. Před několika dny do dvou z raket doplnili i palivo.Střely typu Musudan, které chce Pchjongjang testovat, jsou nová zařízení s dosahem až 4000 kilometrů. Analytici ale nepovažují za pravděpodobné, že by s nimi Severní Korea zaútočila. Test by podle nich neměl ohrozit žádnou z okolních zemí.Severní Korea by mohla mít k dispozici raketu s jadernou hlavicí - stojí to ve zprávě americké vojenské rozvědky, která omylem unikla na veřejnost. Takové zařízení by prý bylo velmi nespolehlivé. Americké ministerstvo obrany ale zprávu své rozvědky obratem zmírnilo.Pchjongjang podle Pentagonu stále nemá potřebnou technologii na to, aby jadernou hlavici sestavil. To samé dnes zopakoval i Soul.


Zdržování dálnic i těžby skončí, věří vláda. Omezujete práva lidí, odporují ekologové

Budování dálnic, rozšiřování těžby nebo třeba stavba jaderných elektráren by měly být do budoucna rychlejší. Vláda si to slibuje od novely liniového zákona, která v pátek prošla sněmovnou. Návrh snadnějšího prosazení stěžejních, ale často nepopulárních staveb se však nelíbí samosprávám ani ekologům. Vláda podle nich zásadně zasahuje do práv občanů a ochrany životního prostředí. Dálnice D11 se začala stavět v roce 1978, dosud jsou hotové zhruba tři pětiny. Trvalo 40 let, než spojila Prahu s Hradcem Králové, po dosud posledním prodloužení před dvěma lety končí u Jaroměře. Dokončení až k polským hranicím odhadují silničáři nejdříve na rok 2028. Stavba příhraničního úseku měla začít ještě letos, ale zatím se odkládá. Důvodů je více, jedním z nich je ale i to, že stavební povolení napadlo rozkladem ekologické hnutí Děti Země. A učinilo tak, aniž by uvedlo konkrétní důvody. Zákon to umožňuje s tím, že protestující mohou své námitky vysvětlit až později. I bez uvedení důvodů je ale možné, aby se stavba odložila. Jenže to už by v budoucnu nemělo být možné. Sněmovna v pátek odsouhlasila změnu, která podávání takzvaných blanketních odvolání omezí. "Jde spíše o obstrukční nástroj než o prostor, kde jde demokraticky uplatňovat připomínky ke konkrétním návrhům," uvedl ministr dopravy Martin Kupka (ODS). Jde jen o jednu z mnoha změn, které přináší novela liniového zákona. Ten také dostane přesnější jméno: zákon o urychlení výstavby strategické infrastruktury. Vláda si od něj slibuje, že se zásadně zrychlí budování klíčových staveb, jako jsou nejen dálnice a vysokorychlostní železnice, ale i elektrárny nebo doly. "Máme v úmyslu urychlit restart Česka. Zajistit, aby se dokázalo rychleji vypořádat se svými konkurenty," vysvětlil Kupka. Stěžejní část hovoří o tom, že úřady budou nově muset vydat stavební povolení pro důležité stavby do čtyř let od chvíle, kdy investor předloží všechny podklady, včetně posudku o dopadu stavby na životní prostředí. Zdlouhavé povolování staveb je v Česku problém, změnu tak vítá i opozice. Sněmovna novelu schválila jednomyslně, nyní ji posoudí senátoři. Přesto ale několik změn vyvolává spory. A to nejen mezi vládou a opozicí, ale i mezi koaličními poslanci. Dopadů změn se navíc obávají někteří odborníci a ekologové. Spory vzbudil třeba způsob, jak si chce vláda usnadnit další těžbu důležitých materiálů, jako je štěrkopísek nebo radioaktivní nerosty. Ty budou po změně horního zákona nově patřit do kategorie takzvaných kritických nerostů. Povolení jejich těžby bude jednodušší než v případě jiných materiálů. Ve stavebním řízení například nebude možné prodloužit lhůtu pro vydání stanoviska. Poslanci schválili také pozměňovací návrh, který usnadňuje vyvlastňování pozemků pro těžbu štěrkopísku. To vyděsilo třeba lidi z Hodonínska a Břeclavska, kteří už léta protestují proti rozšiřování těžby štěrkopísku v oblasti, a to zejména v blízkosti zdrojů pitné vody. Obce zastupuje Sdružení místních samospráv, v jehož čele stojí poslankyně STAN Eliška Olšáková. "Obáváme se vzhledem ke značným dopadům, které některé z návrhů mohou mít na územní plánování obcí a krajů, ochranu pitné vody a veřejných statků nebo na vlastnictví občanů, že tyto pozměňovací návrhy povedou k četným soudním sporům, soudy významně zahltí a ve výsledku zpomalí výstavbu liniových a energetických staveb," uvedla už dříve Olšáková. Protestující poslanci STAN Martin Hájek a Jana Krutáková proto prosadili na hospodářském výboru usnesení, které ukládá, že nová pravidla nebudou platit pro oblasti, kde by těžba ohrozila zdroje pitné vody. Proti ale dále vystupuje sdružení 91 ekologických organizací Zelený kruh. "Vyvlastňovací účel ve prospěch těžby je krajním zásahem a neměl by proběhnout bez řádného projednání v souladu s legislativními pravidly vlády," uvedl expert na právo životního prostředí Petr Svoboda s tím, že návrh je podle něj v rozporu s Listinou základních práv a svobod i českou ústavou. Podobným způsobem se zjednoduší také povolování dalších klíčových staveb, například souvisejících s jadernou energetikou. Vláda novelou reaguje na nové evropské předpisy, a to zejména na směrnici, která má usnadnit budování vysokorychlostních tratí napříč Evropou. I proto se do zákona dostal návrh ministra dopravy Martina Kupky. Ministerstvu dopravy dává nový nástroj, takzvaný dílčí rozvojový plán. Ten má být nadřazen územním i regulačním plánům obcí i zásadám rozvoje krajů. U některých staveb, jako je právě vysokorychlostní železnice, tak bude moct ministerstvo o jejich stavbě rozhodnout i navzdory těmto dokumentům. Podle Kupky se tak "zamezí možným konfliktům s jinými stavbami", obce i aktivisté to ale vnímají jinak. "Územní rozvojový plán má být celostátním plánovacím aktem, který vymezuje stěžejní celostátní záměry dopravní a technické infrastruktury a posuzuje je komplexně a ve všech potřebných souvislostech. Dílčí plán legalizuje salámovou metodu a znemožňuje posoudit kumulativní vliv záměrů a najít pro dané území vyvážené řešení," uvádí Zelený kruh. Ministr Kupka ale výhrady odmítá. Návrh podle něj nijak nemění pozici vlastníků pozemků ani obcí, o případných změnách s nimi bude ministerstvo jednat. Pokud předlohu schválí Senát, liniový zákon se dočká také několika dalších změn. Mezi zvýhodněné stavby budou patřit například čerpací a dobíjecí stanice nebo areály s výrobou strategických produktů, jako jsou autobaterie, čipy nebo recykláty. Text vznikl v rámci projektu Měníme klima v legislativě, jehož realizátorem je Zelený kruh spolu s partnery sdružení Arnika, NESEHNUTÍ, Česká společnost pro právo životního prostředí, aliance Šance pro budovy, Národní síť Zdravých měst a Národní síť MAS. Projekt podpořila Nadace OSF.Cílem projektu je přispět k řešení klimatické krize v rámci České republiky. Zaměřuje se na úpravu předpisů tak, aby samosprávy i soukromí investoři mohli hospodárně a úspěšně realizovat projekty, které zajistí například šetrné hospodaření s vodou a dostatek kvalitních zelených ploch.


Awaria reaktora w fińskiej elektrowni jądrowej. Jest oficjalny komunikat

Generowanie energii elektrycznej przez najnowszy i największy blok elektrowni jądrowej Olkiluoto w Finlandii zostało wstrzymane z powodu zakłóceń w działaniu turbiny — poinformował w poniedziałek operator TVO. Jak podkreślono, incydent nie stanowi zagrożenia dla bezpieczeństwa jądrowego Awaria wystąpiła w poniedziałek ok. godz. 11 w reaktorze jądrowym położonym na wyspie w Zatoce Botnickiej. Specjaliści bają przyczyny zdarzenia. "Nie ma ono wpływu na bezpieczeństwo jądrowe" — podkreślił operator siłowni TVO. W bloku elektrowni OL3 w połowie maja zakończył się roczny przegląd konserwacyjny. Prace serwisowe wydłużyły się o ponad miesiąc w porównaniu z pierwotnym harmonogramem. Wodno-ciśnieniowy reaktor OL3, zbudowany przez francusko-niemieckie konsorcjum, jest najbardziej awaryjnym reaktorem w Finlandii.Został uruchomiony wiosną 2023 r. z ponad 14-letnim opóźnieniem. Ostateczne uruchomienie reaktora – z powodu wielu problemów technicznych i administracyjnych – przekładano ponad 20 razy. Blok osiągający moc 1600 MW jest największym w Europie i jednym z największych na świecie. Generuje ok. 15 proc. energii elektrycznej w Finlandii. Obecnie serwisowany jest także najstarszy, pierwszy reaktor elektrowni, OL1, opracowany według technologii szwedzkiej i uruchomiony na przełomie lat 70. i 80. Prace mają zakończyć się w połowie czerwca. Wszystkie trzy reaktory elektrowni Olkiluoto są w stanie dostarczyć ok. 30 proc. energii elektrycznej w kraju.


Amit megspórolunk, Kína elégeti

Az lenne a jó, ha megspórolnánk a szén, a kőolaj és a földgáz kétharmadát a Nemzetközi Energiaügynökség szerint. Ha ez a mennyiség nem égne el a fosszilis energiahordozókból, valószínűleg nem válna visszafordíthatatlanná a klímaváltozás - áll a szervezet 2012-es jelentésében. Nem sikerült fenntarthatóbb pályára állítani a világ energiaellátását - ez a végkövetkeztetése a Nemzetközi Energiaügynökség (IEA) hétfőn kiadottéves jelentésének. Az energiaigény több mint egyharmaddal nő a jelenlegihez képest a 2035-ig. A három leginkább energiaéhes térség Kína, India és a Közel-Kelet lesz - ez a három állam, illetve régió lesz felelős a növekmény 60 százalékáért. A legfejlettebb piacgazdaságokat tömörítő OECD-ben (köztük Magyarországon) alig lesz igény több energiára, azonban inkább a földgáz és a megújuló energiaforrások lesznek a meghatározók a kőolaj, a földgáz, és egyes országok esetében az atomenergia helyett. Viszont amit az OECD-országok megtakarítanak kőolajban, azt a feltörekvő kínai, indiai és közel-keleti gazdaságok el is fogyasztják. Ebben a közúti szállításnak van a legfőbb szerepe az IEA jelentése szerint, amely már jelenleg is a világ kőolajigényének feléért felelős. Az atomenergetikai kapacitások több országban csökkentek a fukusimai baleset után, de néhány országban, többek közt Kínában, Dél-Koreában, Indiában és Oroszországban továbbra is nőnek majd. A vízi erőművek mellett a szél- és napenergia előretörését jelzi előre az IEA. 2035-ben megújuló forrásból fedezik majd az emberiség energiaigényének egyharmadát. A megújulók 2015-re már a második legnagyobb energiaforrássá válnak, és bő három évtized múlva már a szénnel fognak versenyezni. Le kellene mondanunk a szén kétharmadáról E növekedés ellenére továbbra is a fosszilis tüzelőanyagok lesznek a meghatározók 2035-ben. Ennek okát a különféle ártámogatásokban látja a Nemzetközi Energiaügynökség. Az államok összesen 523 milliárd dollárt (116,5 billió forint) költöttek szubvencióra 2011-ben, 30 százalékkal többet, mint 2010-ben. A megújuló energiaforrások használata hatszor kisebb állami támogatást kapott világszerte. Mindebből az IEA azt a következtetést vonta le, hogy ha így folytatódik tovább, akkor a Föld átlaghőmérséklete 3,6 Celsius-fokkal nő, annyi üvegházgáz kerül az energiatermelés miatt a légkörbe. Amennyiben 2017-ig nem lesz érdemi lépés a szén-dioxid-kibocsátás csökkentésére, akkor utána elvileg nem lehetne új erőműveket, üzemeket, épületeket létesíteni, mert a meglevők is már túl sok üvegházgázt engednének a légkörbe. Ennek elkerülésére az energiahatékonysági forgatókönyv megvalósítását ajánlja az IEA, amellyel a csapda csak 2022-ben zárulna be. A klímakutatók többsége körében egyetértés van arról, hogy akkor kezdenek kiszámíthatatlanabbá, szélsőségesebbé válni a klímaváltozás következményei, ha a Föld átlaghőmérséklete 2 fokkal emelkedik meg a 18. század végi szinthez képest. Ehhez viszont az szükséges, hogy a bizonyított szén-, kőolaj- és földgázkészletek maximum egyharmadát használja fel az emberiség, hacsak nem terjed el széles körben aszén-dioxid-szűrés és tárolás(CCS) technológia az erőművekben.


Nórske plavidlo zmeralo radiáciu v okolí potopenej jadrovej ponorky Kursk

Moskva 16. júla (TASR) Medzinárodný technický tím poverenývytiahnutím stroskotanej ruskej atómovej ponorky Kursk z dnaBarentsovho mora zavil dnes ... Moskva 16. júla (TASR) Medzinárodný technický tím poverený vytiahnutím stroskotanej ruskej atómovej ponorky Kursk z dna Barentsovho mora zavil dnes jeden z posledných prípravných krokov tejto technicky zloitej a finanne náronej operácie. Nórske bezposádkové hlbokomorské plavidlo zmeralo úrove radiácie v okolí vraku.SkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamouSkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamou Opakovaná kontrola radiácie je nevyhnutná na zaistenie bezpenosti hlbinných potápaov, ktorí budú nasadení pri akcii. Prvotné dáta ukázali, e radiácia neprekroila prirodzené hodnoty. Velitestvo ruského námorníctva v ase po nehode zdôraznilo, e dva jadrové reaktory plavidla sa po nehode samoinne uzavreli a sú bezpené. Celá posádka Kurska, v pote 118 muov, zahynula pri havárii 12. augusta minulého roku. Plavidlo kleslo do hbky viac ako 100 metrov po sérii doteraz nevysvetlených explózii na jeho palube. Vyahovanie supermodernej ponorky a pýchy ruského vojenského námorníctva má trva dva mesiace. Na miesto operácie v nedeu priplávala nórska lo Mayo, na ktorej palube sú experti a najmodernejia technika. Kreme má oskoro vysla zo severoruského prístavu Murmansk desiatky domácich a zahraniných novinárov, ktorí budú sledova zaiatok operácie. Tento postup je v ostrom kontraste s tajnostkárstvom, ktoré zahaovalo minuloronú pohromu. K vyzdvihnutiu vraku vedú Moskvu nielen obavy expertov, aby dva reaktory ponorky v budúcnosti nezamorili ivotné prostredie v ruských pobrených vodách, ale predovetkým verejný sub prezidenta Vladimira Putina rodinám obetí.


Írán zorganizoval cestu zahraničních diplomatů ke sporným jaderným provozům

V Íránu dnes začíná dvoudenní cesta zahraničních diplomatů ke sporným jaderným provozům. Teherán prohlásil, že pozvání pro zástupce mezinárodního společenství má posílit důvěru v íránské úmysly. Cestu organizátoři načasovali jen pár dní před mezinárodními rozhovory o íránském jaderném programu, které se chystají v Istanbulu. Pozvání do Íránu ale přijala jenom část oslovených zemí.Nakonec přiletělo pouze sedm diplomatů, kteří působí při Mezinárodní agentuře pro atomovou energii ve Vídni. Jde o zástupce Alžírska, Kuby, Sýrie, Ománu, Egypta, Venezuely a Ligy arabských států.Íránci zvali také několik zemí Evropské unie, Rusko a Čínu. Brusel cestu výslovně odmítl, Moskva a Peking na pozvání oficiálně neodpověděly. Spojené státy žádné pozvání nedostaly.Skupina diplomatů má navštívit závod na obohacování uranu v Natanzu a rozestavěný těžkovodní reaktor v Iráku. Írán odmítá oba provozy zavřít, ačkoli ho k tomu opakovaně vyzvala Rada bezpečnosti OSN.


Temelín v lednu pokořil rekord

Jaderná elektrárna Temelín vyrobila v lednu 1,629 milionu MWh elektřiny, což je nejvíce za jeden měsíc od začátku jejího provozu v prosinci roku 2000. Energetikům pomohlo i mrazivé počasí. S lednovou výrobou temelínské elektrárny by jihočeské domácnosti vystačily patnáct měsíců. Na rekordní výsledek měl vliv především druhý blok. Díky novým separátorům, které energetici na blok instalovali během loňské letní odstávky, se jeho výkon zvýšil o čtyři MWe. „Výroba v jaderných elektrárnách je důležitá z pohledu stability dodávek i z hlediska životního prostředí. Jen lednová výroba obou našich elektráren pomohla ušetřit přes dva milióny tun CO2 vypuštěných z uhelných elektráren,“ poznamenal Bohdan Zronek, člen představenstva ČEZ a ředitel divize jaderná energetika. Chladné počasí temelínské výrobě tradičně přeje. Prvních pět nejvyšších měsíčních výrob připadá na leden nebo na prosinec. Oba měsíce mají 31 dní, v zimě se také lépe ochlazuje voda, která proudí mezi věžemi a kondenzátory. Navíc vyšší výroba jaderných elektráren se kryje i s vyšší spotřebou elektřiny v zimě. „Ta je v našich zeměpisných šířkách v zimě o čtyřicet procent vyšší než v létě a v mrazech se rozdíl ještě prohlubuje. Spotřeba roste s každým stupněm pod nulou v průměru přibližně o 0,5 procenta,“ vysvětlil Ladislav Kříž, hlavní mluvčí Skupiny ČEZ. I přes dobrý vstup do nového roku je vedení elektrárny pro jakékoli předpovědi velmi opatrné. Navíc před blížící se odstávkou posílilo proticovidová opatření a zaměstnance plošně testuje. „Odstávka prvního bloku začne v závěru března a bude znamenat zvýšený pohyb lidí. Proto musíme udělat maximum pro jejich ochranu i ochranu celé lokality. Jsme součástí kritické infrastruktury, bezpečný a spolehlivý provoz zajistíme jen při maximální zodpovědnosti,“ doplnil Jan Kruml, ředitel JE Temelín.


Gigantikus jégtörőkkel aknáznák ki az oroszok az Északi-sarkot

Kövesse az Indexet Facebookon is! Szombaton mutatta be legújabb, nukleáris meghajtású jégtörő hajóját Oroszország, ami az Arktisz kereskedelmi célú kiaknázására létrehozott programjuk részeként jött létre – írja aReuters. Az Ural névre hallgató hajóról Szentpéterváron rántották le a leplet, ahol az is kiderült, hogy 2022-ig még két hasonló, az Arktika és a Sibir is megérkezik majd, a trió tagjai pedig végső állapotukban a világ legnagyobb és legerősebb jégtörő hajói lesznek majd. Az Ural 75 fős legénység befogadására lesz képes, és akár három méter vastag jégen is képes lesz majd áttörni. A hajókkal az oroszok a klímaváltozásra akarnak reagálni, úgy gondolják ugyanis, hogy hamarosan egész évben lehet majd hajózni az Északi-tengeren, egészen pontosan a Murmanszktól a bering-szorosig tartó útvonalon. A három óriást a Roszatommal közösen alkották meg, a cég vezérigazgatója pedig arról beszélt, hogy a három hajó kulcsfontosságú lehet abban, hogy elérjék a folyamatos működést. Vlagyimir Putyin orosz elnök korábban arról beszélt, hogy 2035-re legalább 13 nehézsúlyú jégtörőt állítanának szolgálatba az Északi-sark környékén, melyből kilencet nukleáris energia hajtana. Moszkva jelenleg abban bízik, hogy a projekt segítségével megelőzheti Kanadát, az Egyesült Államokat, Norvégiát és Kínát is az északi területekért folytatott versenyfutásban. Kövesse az Indexet Facebookon is!


USA a Juná Kórea: Severná Kórea je naalej hrozbou

Soul 7. novembra (TASR) - Napriek prvým krokom k zrueniu jadrového zbrojného programu je Severná Kórea naalej hrozbou pre bezpenos v regióne. Uviedli ... Soul 7. novembra (TASR) - Napriek prvým krokom k zrueniu jadrového zbrojného programu je Severná Kórea naalej hrozbou pre bezpenos v regióne. Uviedli to dnes ministri obrany USA a Junej Kórey Robert Gates a Kim ang-su.SkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamouSkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamou Neexistujú informácie, poda ktorých by sa vojenská hrozba KDR nejako zmenila, povedal Kim po rozhovoroch s Gatesom v Soule. Poda amerického ministra severokórejská "jadrová a konvenná hrozba zostáva stredobodom zastraujúceho a obranného postoja" spojenectva USA a Junej Kórey. Obaja ministri na druhej strane vyzdvihli, e izolovaná komunistická krajina zaala s demontáou svojich jadrových zariadení. "Nastúpili sme na cestu, sme vak aleko od dosiahnutia náho ciea," povedal Gates, ktorý pricestoval do Soulu v utorok na kadoroné bilaterálne bezpenostné konzultácie. Severná Kórea zaala tento týde v spolupráci s americkými expertmi znefunkova zariadenia v nukleárnom komplexe v Jongbjone, kde má svoj jediný funkný jadrový reaktor. Pchjongjang zastavil prevádzku komplexu v júli a prisúbil jeho úplné vyradenie z innosti do konca roka. Výmenou má poda februárovej dohody zo esstranných rozhovorov dosta energetickú pomoc a politické ústupky od alích úastníkov, ktorými sú USA, ína, Japonsko, Juná Kórea a Rusko.


Senátoři debatovali o Trumpových jaderných pravomocích. Legislativní řešení neexistuje, řekl generál

Zahraniční výbor Senátu řešil pravomoci amerického prezidenta v případě jaderné války. Zejména demokratičtí členové výboru mají obavy z chaotického rozhodování Donalda Trumpa. Slyšení neskončilo konkrétním závěrem. Washington- Poprvé po více než čtyřiceti letech se v úterý ve Washingtonu sešel zahraniční výbor Senátu k diskusi o pravomoci prezidenta v případě jaderné války. Jednání svolal šéf výboru Bob Corker v reakci na obavy kolegů, že politikaDonalda Trumpamůže zemi zavést do vážné mezinárodní krize. Corker při slyšení upozornil, že cílem není útočit na hlavu státu. Demokratičtí členové výboru nicméně poukazovali na to, že Trump destabilizovalamerickouzahraniční politiku a jeho chaotické rozhodování může vést k zasazení jaderného úderu v rozporu s národními zájmy USA. Trumpovy rázné výhrůžky v poslední době mířily hlavně naseverokorejskýrežim, který by v budoucnu mohl území USA ohrožovat strategickým raketami s jadernou hlavicí. Před týdnem americký prezident řekl, že "éra strategické trpělivosti" se Severní Koreou je pryč. Penzionovaný generál Robert Kehler, bývalý šéf amerického strategického velitelství, na schůzi senátního výboru prohlásil, že armáda může odmítnout rozkaz, který považuje za nezákonný. Platí to podle něj i pro rozkaz k zasazení jaderného úderu. Není prý ale jasné, jak by taková procedura v praxi vypadala. Někteří senátoři podle agentury Reuters navrhovali omezit zákonem právo hlavy státu na použití jaderných zbraní. Corker se ale proti takovým návrhům postavil. Po slyšení novinářům řekl, že problém nelze legislativními prostředky řešit. "To ale neznamená, že se během několika příštích měsíců nějaké takové řešení nemůže objevit," dodal. Republikánští senátoři varovali, že úterní senátní slyšení se může zvrátit v diskusi o neschopnosti prezidenta čelit případnému útoku. "Každé slovo, které dnes zaznělo, v Pchjongjangu analyzují," upozornil senátor Jim Risch.


Pierwszy reaktor jądrowy

Na uniwersytecie w Chicago ukończono, pod kierunkiem włoskiego fizyka Enrico Fermiego, budowę pierwszego reaktora jądrowego i dokonano udanej próby rozszczepienia jądra atomowego. Pracami kierował włoski fizyk Enrico Fermi. Na uniwersytecie w Chicago ukończono, pod kierunkiem włoskiego fizyka Enrico Fermiego, budowę pierwszego reaktora jądrowego i dokonano udanej próby rozszczepienia jądra atomowego. Pracami kierował włoski fizyk Enrico Fermi.


Lebecsülte a cunami hatását a fukusimai erőmű üzemeltetője

Elkészült a japán kormány által rendelt szakértői jelentés a fukusimai atomerőműben bekövetkezett katasztrófáról. Az elemzés megállapította, hogy az erőművet kezelő Tepco vállalat nem készült fel minden eshetőségre, így arra sem, hogy az erőmű a fűtőelemek hűtéséhez nélkülözhetetlen energiaforrás nélkül marad. Elégtelen felkészülés és a szervezetlenség is hozzájárult ahhoz, hogy a Japánban március 11-én bekövetkezett 9-es erősségű földrengés után tragikus helyzet alakult ki a fukusimai atomerőmű környékén - áll abban a készülő szakértői jelentésben, amelynek szerzői a tokiói kormány megbízásából igyekeznek számba venni a katasztrófaelhárítás hiányosságait. A jelentés a jövő évben készül el teljes egészében, az eddig vizsgálatokból levont következményeket hétfőn hozták nyilvánosságra. A földrengést követő szökőár súlyosan megrongálta az atomerőmű három reaktorát, amelyekben magolvadás következett be. Ennek nyomán hatalmas mennyiségű radioaktív szennyezés került a levegőbe és a tengervízbe, s több mint százezer ember kényszerült elhagyni lakóhelyét. A szakértői jelentés szerint az atomerőművet üzemeltető Tokyo Electric Power (Tepco) nem készített minden eshetőségre kiterjedő katasztrófavédelmi forgatókönyvet. Lebecsülte az esetleges cunami romboló hatását, és most hiába igyekszik takarózni azzal, hogy az áradás hullámainak magassága a nem várt fölé emelkedett. A Tepco nem gondoskodott megfelelően kiképzett szakértői gárdáról, amely képes reagálni az ilyen súlyos helyzetekre. Az 1-es és a 3-as reaktorokban a fűtőanyag megolvadása következtében sokkal alacsonyabb lehetett volna a radioaktív anyag kilökődése, ha a technikusok időben vizet fecskendeznek a sérült berendezésekbe - állapítja meg a dokumentum. Nem számoltak azzal, hogy egy pusztító természeti csapás hatására elvesztik az erőmű energiaforrását. Mindemellett kommunikációs hézagok is keletkeztek a mentésben részt vevő egységek és feletteseik, valamint a terepen dolgozó szakemberek és a központi válságtörzs között. A kisebb egységek gyakran saját belátásuk szerint cselekedtek anélkül, hogy tájékoztatták volna az őket irányító stábot. Mindez oda vezetett, hogy a mentés összehangolásában súlyos hiányosságok mutatkoztak. Az erőmű környezetében élő lakosság mentése sem zajlott zökkenőmentesen - mutat rá a jelentés. Számos embert telepítettek ki olyan helyre, amelyet már korábban elért az egészségre káros radioaktív anyag - áll a készülő jelentésben, amelynek következtetése az, hogy a Tepco nem volt felkészülve a váratlan események kezelésére, ami intő jel a jövőt tekintve.


Co se děje s českou elektřinou

Co se dočtete v analýze Patricka Zandla: Solární energetika se vrací k tomu, čím měla být, nebýt nedomyšlené státní podpory. Co znamenala „škatulata“ v závěru roku uvnitř ČEZu. A informaci o novém rekordu: v roce 2012 se vyvezlo více jak 17 TWh elektřiny, pětina produkce. Co se dočtete v analýze Patricka Zandla: Analýza- Česká energetika, ať se jakkoliv mluví o boomu obnovitelných zdrojů, stojí i nadále na spalování fosilních paliv a uranu. Spálením hnědého uhlí se v loňském roce vyrobilo 43 % energie, jádro se postaralo o 35 % a už jen černé uhlí se dostalo přes pětiprocentní hranici (5,5 %). Vše ostatní hraje až druhé housle. Energetický regulační úřad vydal poslední měsíční statistiky za loňský rok a to je dobrá příležitost zrekapitulovat, jak vlastně vypadala česká elektřina v roce 2012. Proklínaná fotovoltaika v něm obnášela jen 2,2 %, vítr dokonce jen 0,4 % a lépe si vedla jen elektřina vyrobená z vody, která je ovšem v Česku už tradičně zabydlená (pohybuje se těsně pod třemi procenty z celkové výroby). V součtu se v České republice vyrobilo 81 TWh elektřiny, téměř na chlup stejně jako v roce 2011, a pětina šla na vývoz. Zastavme u onoho energetického mixu. Jak z přiloženého grafu (č. 2, následuje za tímto textem, pozn. red.) vidno, poklesla produkce z uhlí, především pak z černého. Největší česká černouhelná elektrárna Dětmarovice kvůli rostoucím cenám experimentuje se spalováním uhlí hnědého a lignitu, ze stejného důvodu poklesla produkce elektřiny například v pražských Malešicích. Na perspektivách uhelné energetiky se bude i do budoucna podepisovat vysoká cena černého uhlí a náklady na splnění emisních limitů uhelných elektráren, které jsou největšími znečišťovateli životního prostředí. Rekordmanem v tomto oboru je hnědouhelná elektrárna Prunéřov, jejíž dopad na životní prostředí se podle metodiky EEA (http://bit.ly/rsMt42) pohybuje mezi 13 až 23 miliardami korun (údaj za rok 2011, nejnovější z dostupných). Oproti tomu české jaderné elektrárny se do seznamu 662 největších evropských znečišťovatelů vydávaným EEA ani neprobojovaly. Solární energie se vrací tam, kde měla být Za pozornost stojí vývoj ve výrobě elektřiny z obnovitelných zdrojů, jejichž celkový podíl je mírně přes deset procent. Změny se dějí ve skladbě tohoto podílu. Zatímco fotovoltaická výroba elektřiny se zvýšila pouze o 2,3 % na 2,2 TWh, ostatní způsoby výroby z obnovitelných zdrojů rostly významně rychleji. Na první pohled to nedává smysl. Fotovoltaika zažívala v minulém roce bouřlivý cenový vývoj a náklady na výstavbu solárních elektráren klesly na historické minimum. Jenže na ochotě investorů se podepsala solární daň a ukončení státní podpory, takže dobíhaly spíše staré projekty a nově se stavěly hlavně menší akce, u kterých stavitelé počítají spíše se zajištěním vlastní energetické soběstačnosti než s významnými dotacemi od státu. To je ale také docela dobrá zpráva. Solární energetika se vrací k tomu, čím měla být, nebýt nevyvážené a nedomyšlené státní podpory. Největší nárůst potkal bioplynové elektrárny, tedy ten druh výroby, kdy se biohmota rozkládá na bioplyn, jenž se následně spaluje. V této statistice není započítán skládkový plyn, jehož využití v Česku je zatím marginální. Spalováním skládkového plynu se vyrobilo v roce 2012 jen 8,7 GWh, nepatrně více než o rok dříve. Zato bioplyn zažívá rozmach. Vzestup činil 72 % a předstihl produkci elektřiny ze zemního plynu. V absolutních číslech je to ale stále málo, jen 1,2 TWh. Proč ta obliba bioplynu? Tak především proto, že bioplyn je technicky i investičně relativně snadno realizovatelný i při běžné zemědělské výrobě. Obnáší vlastně využití organických zbytků. A má své energetické výhody, je vlastně jedním z mála obnovitelných zdrojů, u něhož lze produkci elektřiny v čase regulovat, není závislý na rozmarech počasí. I proto bioplyn a biomasu Evropská unie tlačí. Má i negativní stránku: rostoucí využívání nikoliv zbytků, ale plodin, jako je kukuřice či obilí, pro výrobu biomasy zvyšuje vstupní ceny potravin. Mírné zvýšení produkce elektřiny z jaderných zdrojů má na svědomí navýšení v dukovanské jaderné elektrárně. Ani tady se žádné velké překvapení neudálo. Monopolizace jménem ČEZ Přesto k určitým škatulatům došlo. Nejzajímavější jsou ta kolem prakticky monopolního výrobce elektřiny, společnosti ČEZ, která obstarává produkci více jak 70 % elektrické energie. Česko se díky pozici ČEZu pohybuje ve skupině zemí EU, v nichž je energetika prakticky ovládaná jednou firmou. Patří sem spíše drobnější země s výjimkou Francie, kde EdF drží podle Eurostatu přes 86 %, dále geograficky specifické státy jako Kypr a Malta, kde místní výrobce elektřiny drží 100 %. Naopak v řadě vyspělých států EU se drží podíl největšího výrobce elektřiny hluboko pod polovinou. V Německu a v Itálii je to 28 %, v Británii 21 % a Norsku 30 %. Ukazuje se také, že tohle je velmi ostrá dělicí čára mezi přístupem k energetice v jednotlivých státech. Zatímco Francie a například Česko vsázejí na centrální energetiku, výstavbu obrovských a nákladných energetických zdrojů a vyjadřují se velmi zdrženlivě k decentralizované, distribuované energetice, Německo i Británie se od centrálních zdrojů elektřiny odklánějí a přiklánějí se k malým lokálním zdrojům. ČEZ Obnovitelné zdroje Podle obchodního rejstříku sice společnost ČEZ Obnovitelné zdroje, s. r. o., existuje už od roku 2000. Žádnou mystiku v tom ale nehledejte. ČEZ prostě využil „eseróčko“, které už nepotřeboval (původní Východočeské elektrárny), a z něj v roce 2005 udělal firmu ČEZ Obnovitelné zdroje, kam postupně vkládal své energetické aktivity v obnovitelných zdrojích. Nejdříve šlo o menší vodní elektrárny (Hracholusky, Předměřice, Spytihněv nebo Kníničky), později nová malá vodní díla (Mělník), postupně začaly přibývat projekty větrných a zejména fotovoltaických elektráren. K nemalým posunům v rámci ČEZ Obnovitelné zdroje došlo na sklonku roku 2012, kdy se z firmy odštěpil „ČEZ OZ uzavřený investiční fond, a. s." ČEZ do této společnosti zároveň vyčlenil řadu funkčních aktiv v obnovitelných zdrojích (například několik fotovoltaických elektráren v Ralsku, Buštěhradu či Vranovskou Ves). V plánu jsou další výstavby či akvizice celků v Německu, Polsku nebo v Rumunsku. Například v Rumunsku ČEZ provozuje největší větrný park v Evropě s výkonem 600 MW. Fond je určen pouze pro takzvané „kvalifikované investory“, tedy instituce, jako jsou penzijní fondy, pojišťovny a zkušení investoři. ČEZu pomáhá financovat expanzi do velkých zahraničních projektů. Je to velmi významný krok, který z pohledu ČEZu ředí rizika a umožňuje agresivnější expanzi. Prodej Chvaletic a hlavně Temelín Nejvíce emocí a rozruchu vzbuzovaly a ještě vzbuzovat budou plány na prodej elektráren ČEZu. Zatím není jasné, komu a jakou ČEZ vůbec prodá. Zatím největší šance se přikládají prodeji Chvaletic, které by podle informací Aktuálně.cz měl koupit Energetický a průmyslový holding (EPH), společná firma skupin PPF, J&T a manažera Daniela Křetínského. Ve hře je také prodej elektrárny v Počeradech, Tisová/Mělník 3 a černouhelných Dětmarovic. Vše záleží na propletenci nabídek, požadavků Evropské komise na snížení podílu ČEZu na místním trhu, dostupnosti a ceně uhlí i další strategii. A tím se dostáváme k největšímu trháku: tendru na dostavbu Temelína, fakticky výstavbu celé nové jaderné elektrárny v objektu té stávající. Dva bloky minimálně zdvojnásobí produkci elektřiny a odhadovaná cena 300 miliard Kč bude největším investičním soustem. Hlavní potíží ale není ani tak to, zda se vrátí do tendru vyřazená Areva či jak moc bude výběru jaderných technologií sekundovat Miroslav Šlouf, ale vůbec to, kde na podobnou investici vzít. ČEZ má jistě přístup k velmi benevolentnímu financování, jenže ve světle posledních upozornění agentury Moody´s na propady cen kontraktů na elektřinu je otázka, zda se tolik peněz s tak dlouhou splatností v nejistém průmyslu sežene. Lze používat emotivní argumenty, že elektřina bude vždy třeba, jenže tak jednoduché to není. V roce 2012 se z Česka vyvezlo více jak 17 TWh elektřiny, to je více jak pětina celkové produkce, čímž padl další rekord. A to je živná půda pro argumenty odpůrců výstavby Temelína: není potřeba. Nárůst spotřeby elektřiny je minimální a další skoky se očekávají až s případným masivním rozšířením elektromobilů, protože energeticky náročný průmysl se do Česka nehrne. Jenže inteligentně dobíjené elektromobily zase mohou být vhodnou skladovou platformou pro elektřinu z obnovitelných zdrojů, mohou tedy vyvažovat nerovnoměrnost produkce elektřiny a naopak mohou přispět k rozložení spotřeby v čase. Samozřejmě za předpokladu, že se naučíme jejich dobíjení dálkově a inteligentně řídit. A to je jisté memento pro Temelín. Nevelký výhled nárůstu spotřeby elektřiny v Česku, nízké ceny elektřiny v zahraničí, kdy se v poslední době dostaly ceny na burze dokonce do záporu, „kupcům“ se platilo za její odběr (elektřinu nelze vyhazovat a těžko ji skladovat, tak proto), a jen nízké a velmi postupné snižování produkce v uhelných elektrárnách. Nic z toho nepřidá na klidu případným investorům do třistamiliardového projektu. I proto ČEZ bojuje o státní garance, tedy příslib, že se ze státního rozpočtu doplatí případná nižší cena elektřiny. Jenže očima pragmatického ekonoma k tomu není důvod. Naděje, že spotřeba elektřiny skokově během pěti let vzroste, není dnes velká. I značné výkyvy ve spotřebě může kompenzovat výstavba malých zdrojů a snížení vývozu. Tato úvaha nám pomůže ověřit, jak moc ostrá je dělicí čára mezi státy s významnou rolí mamutích energetických společností. Patrick Zandl


Írán spustil výrobu vysoce obohaceného uranu

Írán zahájil obohacování uranu na 20 procent. Oznámila to státní televize s tím, že na proces dohlížejí inspektoři Mezinárodní agentury pro atomovou energii.Teherán dosud uran obohacoval pouze na 3 a půl procenta. Dnes zahájený proces bude trvat řadu měsíců. Západ se obává, že Írán může vyšší úroveň využít k výrobě jaderné zbraně.Navrhl proto, že by palivové články pro Íránce vyráběl v zahraničí. Dohoda prozatím ztroskotala na protichůdných podmínkách obou stran.Západ po Íránu požaduje, aby najednou vyvezl tři čtvrtiny svého polotovaru a pak počkal na dodávky paliva. Teherán trvá na postupných výměnách dodávek a to na íránském území.Írán tvrdí, že potřebuje palivo do reaktoru, který vyrábí radioizotopy pro lékařské účely. Jak prohlásil íránský zástupce při Mezinárodní agentuře pro atomovou energii Alí Asgar Soltáníje, čeká na ně 850 tisíc pacientů.I kdyby Írán opravdu vyrobil obohacený uran, řada západních expertů pochybuje, že je schopen tento uran přetavit v palivové tyče. Jak ale připomněl zahraničně politický komentátor Radiožurnálu Milan Slezák, v takovém případě by byl do půl roku schopen dvacetiprocentní uran obohatit na devadesát procent, což už je zbraňová úroveň.Francie a Spojené státy už oznámily, že nejnovější postup Teheránu vyžaduje okamžité zpřísnění sankcí. Jakékoli obohacování uranu totiž Íránu zakazují rezoluce Rady bezpečnosti OSN.


Súlyos energiaellátási problémákba ütközött Franciaország a tél előtt, a németeknél is nagyobb bajba kerülhetnek

Franciaország az elmúlt évtizedek legsúlyosabb nukleáris gondjaival küzd, ami miatt ezen a télen nagyobb az áramkimaradások kockázata, mint a szomszédos országokban – a franciák még a németeknél is nagyobb bajban lehetnek - számol be a hírről a V4NA nemzetközi hírügynökség. Franciaország nukleáris nagyhatalom, tavaly 56 reaktor működött az országban, amely az áramtermelés több mint hetven százalékát adta. Mára azonban jelentősen visszaesett a termelés az atomerőművekben, ami nagyon komoly problémákhoz vezethet az Európában egyébként is rettegve várt őszi, illetve a téli időszak küszöbén. Minden tényező szinte egyszerre sújtja a francia nukleáris ipart. A szerencsétlenségek sorozata ott kezdődött, hogy sok reaktort le kellett állítani, köztük a legnagyobbakat is – ezek körül 12-t korrózió miatt kellett lekapcsolni. Kiderült ugyanis, hogy tavaly év végén több reaktor is műszaki problémával küszködött, amelyeken egyre inkább mutatkoznak az öregedés jelei – nem csoda, hiszen a reaktorok átlagos életkora 35 év. A leállások a legnagyobb, 1500 megawattos N4-es reaktorok közül négyet; öt 1300 megawattos, hasonló felépítésű reaktort és három 900 megawattos egységet érintenek. Mindez, valamint a 18 másik reaktorban javítás, korszerűsítés vagy rendszeres biztonsági ellenőrzések miatt bekövetkezett leállások sorozata miatt Franciaországban évtizedek óta a legalacsonyabb nukleáris teljesítményt produkálja. Az Électricité de France (EDF) jelenleg 18,5 milliárd euróra becsüli a csoport 2022-es bevételkiesését. Már előre látható, hogy télen áramhiányok lesznek. Ráadásul egyelőre nem tűnik úgy, hogy a közeljövőben ki tudják javítani a technikai problémákat, a szakképzett munkaerő ugyanis hiányzik. Mardi 17 mai apm, Bernard Doroszczuk, président@ASNprésente le bilan de la sûreté nucléaire et de la#radioprotection2021 devant@OPECST_Suivez notre LT : "Notre appréciation sur l'année 2021 est que la sûreté des installations nucléaires ainsi que la radioprotection...pic.twitter.com/WJVvLHcvmg A perzselő nyári időjárás tovább súlyosbította a problémát, az extrém időjárás miatt rendkívül nehézkessé vált az atomerőművek lehűtése, mert mindenhol jelentősen lecsökkent a folyók és tározók vízszintje. Mindeközben az otthonok, irodák és gyárak hűtése további áramigényt teremtett. A kereskedők szerint a hiány még 2023-ban is jelen lehet Franciaországban. Ebből pedig az következik, hogy Franciaország energiaexportőrből importőrré vált. Ez – amellett hogy a francia becsületet csorbítja – tovább súlyosbította az energiaellátás Európa-szerte tapasztalható szűkösségét, ami már eddig is hozzájárult ahhoz, hogy az infláció rekordszintre emelkedjen. Jelenleg Franciaország nagyobb bajban lehet, mint a szomszédos Németország, ahol fejvesztve próbálják pótolni valahogy a kieső orosz földgázt. Miután a nyári hőség miatt egyre jobban megnövekedett az áramhasználat, a francia kormány gyors intézkedéseket vezetett be nemrég. A kiskereskedőket érinti például, hogy éjjel 1 és hajnal 6 óra között le kell kapcsolni a fényreklámokat, attól függetlenül, hogy mekkora városban van az adott üzlet; továbbá a klimatizált üzletek ajtaja ezentúl nem lehet nyitva; és télen maximum 19, míg nyáron minimum 26 Celsius-fok lehet a nagyáruházakban. A kormány ősszel egy kommunikációs kampányt indít annak érdekében, hogy a franciákat megismertessék a spórolási fortélyokkal. Például ha valaki este 10 és reggel 8 óra között mos, akkor sokkal kevesebb energiát használ, mint ha napközben indítaná el a gépet – vélekedik a kormány.


Černobylu unikli. Problémům v Česku ne.

Příběh - Před patnácti lety se z Ukrajiny přestěhovala první skupina volyňských Čechů. Utíkali před Černobylem i za lepším životem. Jaderní experti v uplynulém týdnu objasňovali příčiny a dopady černobylské tragédie, historici vysvětlovali politické souvislosti, televize natočily hodiny besed a rozhovorů, noviny popsaly desítky stran. A volyňští Češi, krajané, kteří byli výbuchu Černobylu před dvaceti lety nejblíže, neuspořádali ani byť jen symbolické setkání. "My na to ani moc rádi nevzpomínáme," říká Viktor Javůrek, jeden z prvních volyňských Čechů, kteří se před patnácti lety vrátili z Ukrajiny do země svých předků. Právě jaderná katastrofa v Černobylu byla přitom důvodem k tomu, aby česká vláda z iniciativy tehdejšího prezidenta Václava Havla zorganizovala v letech 1991 až 1993 rozsáhlou humanitarní akci, během které se do Čech vrátily tisíce krajanů z ukrajinské Volyně. Foto: Aktuálně.cz Ve skupině krajanů byl přitom i muž, který před dvaceti lety pomáhal likvidovat černobylskou havárii přímo v areálu elektrárny. Asi před třemi lety se obrátil na předsedu sdružení volyňských Čechů Borise Iljuka. Psal mu, že má zdravotní potíže, ale že mu české úřady nechtějí přiznat finanční kompenzaci. "Ani nenapsal, jaké potíže má, ale z dopisu jsem odhadoval, že měl značně narušenou psychiku," vzpomíná Iljuk, který vyučuje psychologii na univerzitě v Hradci Králové. Iljuk krajanovi odepsal a poradil kam se obrátit. "Možná nějaké peníze dostal, když už se pak neozval," říká Iljuk, který si už nevzpomíná na jeho jméno ani místo, kde likvidátor černobylské havárie bydlel. "Tenkrát při likvidaci havárie se vlastně podílel na ochraně celé Evropy," podotýká Viktor Javůrek.InfoboxZ ČECH NA VOLYŇDo Ruska a zejména do oblasti Volyně na severozápadě Ukrajiny odcházeli čeští kolonisté v letech 1868 až 1880. Lákala je kvalitní půda a dobré podmínky, která nabízela carská vláda.Češi v novém prostředí vytvořili zpočátku asi dvacetitisícovou komunitu, která se postupně rozrůstala a v níž se udržovaly české tradice.Po zkušenostech s komunistickým režimem a německou okupací se asi čtyřicet tisíc volyňských Čechů vrátilo v roce 1947 do Čech a na Moravu.Další početná skupina se přestěhovala v letech 1991 až 1993.Na Ukrajině v současnosti žije ještě na devět tisíc lidí, kteří se hlásí k české národnosti. Z ČECH NA VOLYŇ Podle předsedy volyňského sdružení Iljuka jsou "Volyňáci" většinou rádi, že před patnácti lety využili nabídku české vlády, a přestěhovali se do Česka. "Většina je spokojená," dodává Iljuk. Mnozí z nich jsou velmi úspěšní - studují na vysokých školách, podnikají. Třeba jako Viktor Javůrek, který si v Rovné u Sokolova zřídil dílnu na výrobu forem pro porcelánky. Firmu pak převzal jeho syn a úspěšně pokračuje. Volyňští Češi přečkali i období, kdy byli občany "druhé kategorie", ačkoli jim vláda při přesidlování slibovala, že budou občany republiky jako každý jiný. Brzy však poznali, že si na to budou muset několik let počkat. Dostali sice byty a povolení k trvalému pobytu, ovšem na české občanství si museli počkat stejně dlouhou dobu - tedy pět let - jako jiní přistěhovalci. V roce 1994 tak například nemohli volit své obecní zastupitele, ačkoli v mnohých vsích tvořili výraznou skupinu obyvatel. Například do zmiňované Rovné na Sokolovsku se přistěhovalo na tři sta krajanů z Volyně. S chybějícím občanstvím přicházely i další problémy. Volyňští Češi se nemohli zúčastnit kupónové privatizace, měli potíže při získávání úvěrů od bank nebo omezené možnosti s nákupem nemovitostí.Foto: Tomáš Daněk Po pěti letech získali volyňští Češi občanství a zdálo se, že tím všechny problémy skončily. Jenže se objevil další: někteří krajané neměli nárok na důchod. "Když se vyřešil problém s občanstvím, říkal jsem si, že teď už budeme mít jenom ty stejné starosti jako ostatní Češi. Mám pocit, že nám stát stále dokáže připomenout, že nejsme jako ostatní obyvatelé," kritizoval tehdy postup úřadů Viktor Javůrek, rodák z Malé Zubovštiny. Proč se vyplácení důchodů zadrhlo? V roce 2000 vypršela platnost mezistátní smlouvy o sociálním zabezpečení, která upravovala pravidla pro vyplácení důchodů lidem, kteří dlouhodobě pracovali na Ukrajině či v Česku a přestěhovali se z jednoho státu do druhého. Příprava a uzavření nové dohody se táhlo roky - na čas si dávala především Ukrajina. "Jsme občané České republiky, proč o nás má rozhodovat ukrajinská vláda a parlament?" ptal se Javůrek. Kvůli úředním průtahům tak například manželé Grigorovičovi z Oloví na Sokolovsku brali čtyři roky zhruba třetinový důchod. Plné penze se dočkali až na podzim 2004. S manželem brali jen asi pět tisíc, o deset tisíc méně, než na kolik měli za bezmála třicet let práce nárok. Na Ukrajině zůstaly ještě tisíce rodin volyňských Čechů, více než pět set krajanů přitom před časem poslalo na české úřady žádost, že by se chtěli také přestěhovat. Ministerstva ovšem podobmou přesídlovací akci z počátku 90. let, která tehdy vyšla na desítky milionů korun, zatím nechystají. "Vždyť tam nemají žádnou perspektivu," říká Viktor Javůrek, který se snaží krajanům pomáhat. "Měli dostat stejnou šanci jako my. Nevidím mezi nimi a námi rozdíl." Úřady ovšem zatím trvají na tom, že volyňští Češi - pokud chtějí žít v Česku - musí zvolit stejný postup jako jiní cizinci. Tedy podstoupit složité individuální řízení. Každý musí navíc ještě prokázat, že má v bance desítky tisíc korun pro osobní potřebu. "Jak můžeme mít tolik peněz, když žijeme na Ukrajině?" postěžovala si před časem lékařka Ema Snidevyčová, která žije v ukrajinském Žitomiru. Podle českých úřadů propásli "nepřesídlení" volyňští Češi šanci na počítku 90. let, kdy se organizovala hromadná humanitární akce.


Putin nariadil jadrové cvienie pri hraniciach s Ukrajinou: Západ nás provokuje

Rusko zaalo prípravy na vojenské cvienie, ktoré plánuje uskutoni vo svojom Junom vojenskom okruhu a ktoré bude zaha prípravu na rozmiestnenie a pouitie taktických jadrových zbraní. Oznámilo to ruské ministerstvo obrany. Do cvienia sa zapoja letectvo aj námorné sily, informuje s odvolaním sa na ministerstvo agentúra Reuters. Cieom cvienia je poda oznámenia ministerstva zabezpei bezpenos Ruska. Manévre sa zamerajú na zabezpeenie územnej celistvosti a suverenity Ruska vreakcii na provokatívne vyhlásenia a hrozby zo strany niektorých západných predstaviteov voi Ruskej federácii, uviedlo ministerstvo. Cvienie sa bude kona scieom zvýi úrove pripravenosti ruských nestrategických jadrových síl na plnenie bojových úloh, uviedla sodvolaním sa na ministerstvo obrany agentúra TASS. Cvienie by sa malo kona vnajbliom ase a zúastní sa na om raketová formácia Juného vojenského okruhu. Úastníci cvienia vykonajú súbor inností na precvienie prípravy a pouitia nestrategických jadrových zbraní, píe TASS. Cvienie nariadil prezident Vladimir Putin a zúastnia sa na om najmä sily rozmiestnené blízko Ukrajiny, píe agentúraAFP. Rusko bude musie rozíri svoj raketový arzenál, aby tak odstrailo Západ, sktorým je v otvorenej konfrontácii, povedal vpondelok ruský diplomat Grigorij Makov. TASR otom informuje poda agentúry Reuters. Sme teraz vtádiu otvorenej konfrontácie, ktorá, ako dúfam, nevyústi do priameho ozbrojeného konfliktu, povedal ruský vevyslanec so zvlátnym poslaním Makov pre ruskú agentúru RIA Novosti. Poda jeho slov je práve preto potrebné, aby Moskva alej posilovala svoju obranyschopnos, a to vrátane budovania raketového arzenálu vsnahe odradi akéhokovek potenciálneho nepriatea od testovania jejsily. Makov uviedol, e Rusko u vtejto oblasti robí vea. Vzhadom na narastajúcu hrozbu zo Západu a technologický pokrok vo väine typov rakiet, od taktických a po medzikontinentálne, je vak poda neho potrebné urobiviac. Poda tokholmského intitútu pre mierový výskum (SIPRI) plánuje Rusko vtomto roku vynaloi na armádu 7,1percenta zo svojho HDP, a teda vye tretinu zcelkového tátneho rozpotu. Poda ruských aj amerických diplomatov spôsobila ruská invázia na Ukrajinu najväie vyhrotenie vo vzahoch Moskvy so Západom od tzv. kubánskej krízy zroku1962. Rusko po napadnutí Ukrajiny výrazne zvýilo produkciu zbraní, priom vsúasnosti vyrobí viac delostreleckých zbraní ne vetkých 32lenov NATO dohromady.


Rakétákkal válaszolt az Egyesült Államok az észak-koreai rakétakísérletekre

Dél-Korea és az Egyesült Államok harcászati rakétákkal gyakorlatozott hétfőn Dél-Korea keleti partjainál, válaszul az Észak-Korea által az előző nap indított rövid hatótávolságú ballisztikus rakéták sorozatára. Kövesse az Indexet Facebookon is! A múlt hónapban hivatalba lépett dél-koreai elnök, Jun Szuk Jol keményebb fellépést ígért északi szomszédjával szemben, és a májusi szöuli csúcstalálkozón megállapodott Joe Biden amerikai elnökkel a közös hadgyakorlatok és a közöselrettentő erő fokozásáról. Észak-Korea az idén több rakétakilövést hajtott végre, és Jun szerint Phenjan rakéta- ésnukleáris fegyverprogramjaolyan szintet ért el, amely már veszélyt jelent a regionális és a világbékére. Dél-Korea folytatja az alapvető és gyakorlati biztonsági képességek kiépítését, valamint az északi nukleáris és rakétafenyegetések elrettentését – hangoztatta Jun egy, a dél-koreai emléknap alkalmából megtartott hétfői rendezvényen. Nyolc rakétára nyolc rakéta a válasz Dél-Korea és az Egyesült Államok hadserege hajnalban mintegy 10 perc alatt nyolc harcászati rakétát indított válaszul az Észak-Korea által vasárnap felbocsátott nyolc rakétára. A szöuli védelmi minisztérium egyik tisztviselője megerősítette, hogy a gyakorlaton az amerikai ATACMS harcászati rakétarendszer nyolc rakétáját vetették be, egyet az amerikai hadsereg és hetet a dél-koreai. A Koreai Köztársaság és az Egyesült Államok szövetsége továbbra is elkötelezett a béke és a jólét mellett a Koreai-félszigeten és az egész indo-csendes-óceáni térségben – derült ki a szöuli hivatalos közleményből. Észak-Korea vasárnap végrehajtott rakétatesztje minden korábbinál nagyobb volt, és egy nappal azután történt, hogy Dél-Korea és az Egyesült Államok befejezte közös hadgyakorlatát. Japán és az Egyesült Államok szintén közös hadgyakorlatot tartott vasárnap, válaszul a legutóbbi észak-koreai rakétakísérletekre. Washingtoni és szöuli tisztviselők nemrégiben arra is figyelmeztettek, hogy Észak-Korea 2017 óta először készen áll a nukleáris fegyverek tesztelésének folytatására. A múlt hónapban az Egyesült Államok további ENSZ-szankciókat sürgetett Észak-Koreával szemben a ballisztikus rakétaindítások miatt, de Kína és Oroszország megvétózta a javaslatot, és ezzel nyilvánosan megosztotta az ENSZ Biztonsági Tanácsát Észak-Korea ügyében, először azóta, hogy 2006-ban, amikor Észak-Korea végrehajtotta első atomkísérletét, a testület büntetni kezdte az országot – írja az MTI. A terepszemle közben nekihajtottak egy fának. Dél-Korea felajánlására pedig nem is reagáltak. A volt diplomata azt is közölte, miről tárgyalna Phenjan Washingtonnal. Kövesse az Indexet Facebookon is!


Rusko rozmisťuje vojenská zařízení do civilních oblastí na Krymu

Rusko na okupovaném poloostrově Krym záměrně rozmisťuje vojenská zařízení do blízkosti civilních objektů, tvrdí analytici amerického Institutu pro studium války (ISW). Snaží se tím odradit Ukrajinu od úderů. „Rusko pravděpodobně porušuje svá vlastní pravidla pro uplatňování mezinárodního humanitárního práva, která uvádí, že ‚vojenští velitelé by se měli vyvarovat umisťování vojenských cílů do hustě obydlených oblastí nebo do jejich blízkosti‘,“píše Ukrajinska pravda s odvoláním na analytiky ISW. Zpráva Institutu pro studium války kromě toho uvádí, že ruská armáda využila a rozmístila vojenskou techniku také v Záporožské jaderné elektrárně a školy v dalších částech okupované Ukrajiny. Mapa útoků na Krym Ukrajinská vojenská rozvědka už v polovině června oznámila, že Rusko na Krym umístilo nejmodernější systém protivzdušné obrany S-500. Kyjev tvrdí, že zbraň ještě není v boji dostatečně vyzkoušená. Šéf ukrajinské vojenské rozvědky Kyrylo Budanov ji označil za „experimentální“.


Téves riasztás lett egy atomerőmű rutingyakorlatából Kanadában

Kövesse az Indexet Facebookon is! A kanadai Ontaroban ébredtek arra a helyiek kicsivel reggel 7.30 előtt, hogy „meghatározatlan incidens” történt a közeli atomerőműben,írjaa Bloomberg. A helyiek mobiljukon kapták az értesítést, ami szerint az atomerőmű 10 kilométeres körzetére volt érvényes a veszély. A hatóságok később megerősítették, hogy a vasárnap reggeli ébresztő téves riasztás volt. A Pickering Nuclear Generating Station nevezetű atomerőműben ugyanis nem történt baj, ahogy abnormális radioaktív sugárzást sem mértek. A létesítményt üzemeltető Ontario Power Generation Twitteren is posztolta, hogy nincs vészhelyzet: Important update: the alert regarding#PickeringNuclear was sent in error. There is no danger to the public or environment. Az intézmény ügyvédje az eset után elmondta, hogy egy rutingyakorlat közben ment ki véletlenül a téves riasztás. Az üzenetet eredetileg csak a dolgozóknak szánták, de valahogy nyilvánosra sikerült. Kövesse az Indexet Facebookon is!


Rusko a Bělorusko zahájily druhou fázi vojenských jaderných manévrů. Nácvik použití taktických (nestrategických) jaderných zbraní má vést „k připravenosti zajistit suverenitu a územní celistvost Svazového státu Ruska a Běloruska“. Za své území ovšem Rusko považuje také některé regiony na východě Ukrajiny a anektovaný ukrajinský poloostrov Krym. Podle zprávy ruského ministerstva obrany, z níž cituje agenturaRBK, je cílem vojenského cvičení příprava armád obou zemí k bojovému použití taktických jaderných zbraní. „Jde o připravenost lidské síly a techniky k bojovému použití nestrategických jaderných zbraní Ruska a Běloruska k zajištění bezpodmínečné suverenity a územní celistvosti Svazového státu,“ uvedl resort obrany. Přípravy k manévrům s taktickými zbraněmi ohlásilo Rusko už 6. května. Podle tehdejšího tvrzení Kremlu šlo o reakci na prohlášení některých západních politiků o „připravenosti či dokonce záměru“ poslat vojenské ozbrojené jednotky na pomoc Ukrajině bránící se ruské ozbrojené agresi. Moskva a Minsk zahájily druhou fázi jaderných manévrů Podle zástupce velitele Vojenských vzdušných sil a vojsk protivzdušné obrany a šéfa letectva Leonida Davidoviče běloruští vojáci absolvovali celý cyklus výcviku k použití nestrategických jaderných zbraní. „Posádky jsou připraveny, inženýři a technici rovněž, letadla jsou připravena už dávno,“ prohlásil Davidovič 2. června. Manévry mají mít ještě třetí fázi, rovněž za účasti armád obou států.


Francouzská Areva se proti vyloučení z tendru na dostavbu Temelína odvolá

Francouzská společnost Areva se chce odvolat proti vyřazení z tendru na dostavbu Temelína. Nesouhlasí s odůvodněním ČEZu, že nesplnila požadavky veřejné zakázky. Podrobnsti o zjištěných nedostatcích ČEZ zatím nechtěl veřejně uvádět.„Společnost Areva nenaplnila v předložené nabídce definovaná vylučovací kritéria, která jsme definovali my, ale nenaplnila v nabídce ani zákonné požadavky, které jsou platné v České republice na stavbu takovýchto bloků. Přesně jsme Arevě specifikovali a popsali, kde nenaplnili daná kritéria, ale veřejnosti je sdělíme, až proběhnou veškeré možnosti odvolání ze strany Arevy,“ potvrdil mluvčí Ladislav Kříž.Podle Mladé fronty Dnes ovšem francouzská společnost nebyla schopná garantovat dodržení stanovené ceny ani časového plánu a občas nerespektovala podmínky českého atomového zákona.Francouzská společnost se ale s rozhodnutím ČEZu nechce smířit.„Na základě oznámení společnosti ČEZ týkající se účasti společnosti Areva v temelínském tendru podá Areva námitku proti tomuto rozhodnutí v souladu s pravidly stanovenými v zadávacích podmínkách. Společnost Areva pevně věří, že splnila všechna zadávací kritéria a je připravena řešit otázky vznesené společností ČEZ,“ stojí v oficiálním stanovisku.Podle ministra průmyslu a obchodu Martina Kuby z ODS postupoval ČEZ správně. „Pokud opravdu představenstvo zjistilo, že (požadavky) nejsou naplněny, tak podle zákona o veřejných zakázkách v podstatě ani nemělo jinou možnost, jak postupovat,“ vysvětlil.Celý tendr by se ale kvůli odvolání neměl prodloužit. „Společnost Areva má nyní možnost na odvolání 15 dnů. My se potom k jejich odvolání vyjádříme. A pokud nebudou spokojeni, tak mají poté možnost podat námitku k antimonopolnímu úřadu,“ přiblížil Kříž.Problémy s reaktorem EPRPro Temelín nabízela Areva dva reaktory o celkovém výkonu 3300 MW. V současné době staví čtyři podobné reaktory, dva v Číně, jeden ve Francii a jeden ve Finsku. Areva nabízela reaktory, které jsou výrazně silnější v porovnání s ostatními dvěma kandidáty.Areva byla jediným uchazečem z Evropské unie. Její vyřazení z tendru bylo ve Franci překvapením, v zemi má totiž společnost dobrou pověst. Francie a Česká republika navíc dlouhodobě zastávají velmi blízké názory na jadernou energetiku a její strategickou roli v národním hospodářství.Publicista a spolupracovník Rádia Česko ve francouzském Limoges Martin Hybler se ale neobává, že by zrušení tendru narušilo blízkost mezi oběma státy. I když má francouzský stát v Arevě velký podíl, pořád se jedná o velký průmyslový podnik, který působí po celém světě.Domnívá se, že za vyřazení Arevy zřejmě může technologie EPR, která je poměrně nová a zatím i relativně problémová.„Areva staví jeden reaktor typu EPR ve Finsku a jeden ve Francii, které jsou oba zpožděné. Zejména s reaktoremve Finsku jsou velké potíže. Měl být původně uveden do provozu v roce 2009 a dnes se uvažuje o jeho uvedení do provozu v roce 2014. Takže také náklady se hodně navýšily,“ upřesnil.V případě zamítnutí odvolání zůstane v tendru na dostavbu třetího a čtvrtého bloku už jen americko-japonský Westinghouse a konsorcium české Škody JS a ruského Gidropressu.Další dva bloky Temelína mají být hotové do roku 2025. Náklady se podle odhadů vyšplhají ke třem stům miliardám korun. O vítězi výběrového řízení se má rozhodnout napřesrok.


Günter Grass nemkívánatos személy Izraelben

Kövesse az Indexet Facebookon is! Nemkívánatos személlyé vált Izraelben Grünter Grass német író, miutánközzétettegy verset, amelyben a zsidó államot azzal vádolja, hogy atomarzenálja miatt a világbékét fenyegeti. "Eli Jisai belügyminiszter nemkívánatos személynek nyilvánította Günter Grasst Izraelben" – jelentette be vasárnap a miniszter hivatalának közleménye, amely szerint a vers "az Izrael Állam és az izraeli nép elleni gyűlölet lángjainak felizzítására tett kísérlet". Három nappal korábban a kormány szégyenletesnek és szánalmasnak minősítette a verset. A miniszter azt tanácsolja a szerzőnek, hogy "ha eltorzított és hazug műveit folytatni kívánja, azt tegye Iránból, ahol őt támogató közönségre fog találni". Dzsavad Samakdari, az iráni kulturális miniszter helyettese szombaton levelet intézett Günter Grasshoz, amelyben elismeréssel adózik neki, "amiért kimondta az igazságot". A 84 éves Grass prózaversében, amely aSüddeutsche Zeitungbanjelent meg, elítéli az iráni nukleáris létesítmények elleni izraeli csapással való fenyegetéseket, mondván, hogy azok az iráni nép elpusztításához vezethetnek. Az iráni konfliktus témáját feldolgozó, Amit el kell mondani (Was gesagt werden muss) című versében Grass kifejtette: Iránban "egyetlen egy atombomba létét" sem sikerült bizonyítani, Izrael "nukleáris potenciálja" viszont egyre nagyobb, és ugyan nem titokban gyarapodik, de ellenőrizetlenül. A zsidó állam így veszélyezteti az "egyébként is törékeny világbékét", amit feltétlenül el kell mondani, mert előfordulhat, hogy "holnap már késő lesz". A bádogdob, a Ráklépésben és számos további világhírű regény 84 éves szerzője versében azt javasolta, hogy ne csak az iráni nukleáris létesítményeket, hanem az izraeli atomarzenált is helyezzék állandó nemzetközi felügyelet alá. A Süddeutsche Zeitung mellett az olasz La Repubblica és a New York Times által közölt verset széles körben bírálták, Izrael németországi nagykövetsége szerint például az alkotás az antiszemita hagyományhoz illeszkedik. A nagykövetség honlapján megjelent közlemény szerint "amit el kell mondani, az az, hogy az európai hagyományhoz tartozik" a zsidók rágalmazása rituális gyilkossággal. Korábban az volt a vád, hogy keresztény gyermekek vérét használják macesz – kovásztalan kenyér – készítéséhez, most pedig az, hogy "a zsidó állam az iráni nép kiirtására törekszik" – áll a közleményben. Dieter Graumann, a németországi zsidó közösségeket összefogó szervezet (Zentralrat der Juden in Deutschland) elnöke szerint Grass verse "erőszakos pamflet", amely démonizálja Izraelt. Ruprecht Polenz kereszténydemokrata politikus, a német törvényhozás alsóháza (Bundestag) külügyi bizottságának elnöke azt emelte ki, hogy a szerző megfordítja a dolgokat, összekeveri az okot és az okozatot, hiszen nem Izrael, hanem éppen Irán fenyegeti a világbékét. Kövesse az Indexet Facebookon is!


Vývoz elektřiny z Česka skončí, stát mění energetickou koncepci

Postupně bude docházet k útlumu výroby elektřiny z uhlí a nové jaderné bloky se budou stavět později, než se doposud předpokládalo. A zatímco spotřeba elektřiny bude stoupat, její výroba zůstane přibližně stejná jako v současnosti. Objev dne- Stát zásadním způsobem mění přístup k tomu, jak do budoucna nakládat s elektrickou energií. Zatímco dnes je Česko jejím pátým největším vývozcem na světě, v budoucnu ji může naopak dovážet. Obává se totiž, že kvůli nástupu obnovitelných zdrojů v příštích desetiletích elektřina ještě zlevní. A že evropský trh bude vinou nárůstu státních dotací tak pokřivený, že se export nevyplatí. Tento scénář vyplývá z nejnovější verze Státní energetické koncepce, kterou mají HN k dispozici. Energetický plán pro dalších 25 let připravuje ministerstvo průmyslu a do konce roku má být předložen vládě. Postupně bude docházet k útlumu výroby elektřiny z uhlí a nové jaderné bloky se budou stavět později, než se doposud předpokládalo. A zatímco spotřeba elektřiny bude stoupat, její výroba zůstane přibližně stejná jako v současnosti. Nyní Česko vyváží do zahraničí přibližně pětinu své roční produkce elektřiny (tedy zhruba celou roční výrobu jaderné elektrárny Temelín). Podle nového plánu bude muset v roce 2040 naopak dovézt okolo pěti procent toho, co se v zemi spotřebuje. Má to totiž být výhodnější. Díky extrémně nízkým cenám elektřiny se už dnes mnoha elektrárnám nevyplatí vůbec vyrábět. Například výroba v moderní plynové elektrárně v Počeradech je ekonomicky nevýhodná. A zatímco nyní příjmy energetických společností plynou z prodeje elektřiny zákazníkům, v budoucnu to mají být hlavně státní dotace. Mnohé státy chtějí platit takzvané kapacitní platby za to, že elektrárny budou udržovány v provozu pro případ, že obnovitelné zdroje nebudou schopny energii vyrábět. „Díky tomu se zásadně mění předpoklady evropské energetiky. Nejde již o to, že elektřina je obchodní artikl, který se může se ziskem exportovat. Nově je hlavní bezpečnost dodávek a počítáme s tím, že trh se tak bude dále deformovat,“ říká náměstek ministerstva průmyslu Pavel Šolc, který je za koncepci zodpovědný. „Pokud má stát dotovat kapacitu, nemůže přece skrze export dotovat bezpečnost sousedním státům,“ dodává. Právě příliš levná elektřina byla hlavní příčinou, proč energetická skupina ČEZ nedávno ukončila tendr na výstavbu dvou bloků v Temelíně. Při současných historicky nejnižších cenách elektřiny se jaderná elektrárna nedá bez státních garancí postavit a provozovat se ziskem. Vláda Bohuslava Sobotky (ČSSD) ale tyto záruky ve výši desítek miliard korun ročně, které by českým spotřebitelům energii naopak zdražily, odmítla skupině poskytnout. „Každá investice znamená riziko. To riziko snese jen určité množství neznámých. Vzhledem k současné situaci na energetickém trhu, způsobené hlavně politikou Německa (odchod od jaderné energie a masivní podpora obnovitelných zdrojů – pozn. red.), je těch neznámých tolik, že bude lepší s výstavbou dalších jaderných bloků počkat,“ říká místopředseda TOP 09 Miroslav Kalousek, který patří mezi kritiky dostavby Temelína právě kvůli její ekonomické návratnosti. I proto energetická koncepce státu odkládá další možnou výstavbu jaderných bloků až na léta 2033 až 2037. To je zpoždění o dalších dvanáct let oproti době, o níž se hovořilo po ukončení zmíněného tendru na dostavbu Temelína. Na druhou stranu však stát počítá s tím, že tři nové jaderné bloky budou zjevně potřeba: v roce 2040 mají totiž polovinu české produkce elektřiny zajišťovat právě jaderné elektrárny. Jestli se budou skutečně stavět, ať už v Temelíně, či Dukovanech, mají ministerstva průmyslu a financí rozhodnout do konce roku. „Studii, která si klade za cíl zanalyzovat rozvoj jaderné energetiky v Česku, chceme prezentovat společně s koncepcí. V ní by se mělo zohlednit posunutí výstavby jaderných zdrojů,“ řekl HN ministr průmyslu Jan Mládek (ČSSD). Nikita Poljakov, Petr Lukáč