Orbán: Sankce neurychlily konec války na Ukrajině

Maďarský premiér Viktor Orbán řekl, že podle představ Evropské unie měly protiruské sankce urychlit ukončení války na Ukrajině, ale to se nestalo. „Sankce nepřiblížily mír ani o milimetr, ale způsobily problémy,“ uvedl Orbán v pátek v pravidelném rozhovoru pro rádio Kossuth. „Ukrajinci jsou v těžké situaci a Rusové mohou pokračovat ve válce. Takže politika sankcí nedosáhla svého cíle a byla chybná,“ konstatoval Orbán, aniž by upřesnil, jak by se konflikt vyvíjel bez sankcí. Orbánovo Maďarsko je dlouhodobě zdaleka největším spojencem Kremlu mezi zeměmi EU. Nepodílí se na vojenské pomoci Ukrajině a ministr zahraničí Péter Szijjártó je v Moskvě častým hostem. Přesto nedávno Orbán překvapil, když označil ruskou invazi na Ukrajinu za jasnou agresi a podpořil územní celistvost napadené země. Jeho postoje jsou nicméně nejednoznačné už od začátku konfliktu; v zahraničí mluví a jedná často jinak než doma. Příkladem jsou právě protiruské sankce, které Orbán pro maďarské publikum ostře kritizuje a označuje je za příčinu enormního nárůstu cen energií i vysoké inflace. Přitom pro ně hlasoval. Ve středu Evropská komise navrhla zablokovat Maďarsku výplatu 7,5 miliardy eur (183 miliard korun) ze strukturálních fondů Evropské unie kvůli trvajícím nedostatkům v boji s korupcí a při kontrole veřejných zakázek. O návrhu budou hlasovat jednotlivé země a Orbán usiluje o uvolnění těchto prostředků. Pro evropskou ekonomiku nastane podle Orbána velký problém od 5. prosince, kdy vstoupí v platnost zákaz dovozu ruské ropy do Evropské unie a to způsobí další potíže evropskému hospodářství. „Nás se to netýká. Maďarsko může dovážet ruskou ropu. Problémem bude cena,“ dodal maďarský premiér. Je to přitom právě Maďarsko, které má jako jediná země EU problémy s dodávkami pohonných hmot na čerpací stanice. Ze zhruba 2000 benzínek v zemi jich je kolem pěti stovek na suchu vinou zastropování cen. Z chystaného embarga na ruskou ropu bude dočasně vyřazena přeprava ropy ropovodem Družba zásobujícím nejen Maďarsko, ale také Českou republiku a Slovensko. ČR bude na rozdíl od ostatních zemí moci také až do prosince příštího roku dovážet produkty z ruské ropy z rafinerií v jiných zemích EU. Orbán varoval, že „bruselští byrokraté“ chtějí rozšířit protiruské sankce také na plyn a atomovou energii. „Z toho musíme dostat také výjimku,“ zdůraznil předseda maďarské vlády.


Leállt egy atomreaktor Franciaországban

A hűtőrendszer üzemzavara miatt leállították a dél-franciaországi Cruas városban működő atomerőmű egyik reaktorát kedden este - jelentette be a francia Nukleáris Biztonsági Hatóság (ASN) közleményben. Az incidens súlyosságát még vizsgálják. Az EDF francia áramszolgáltató belső sürgősségi intézkedési tervet léptetett életbe és leállította a 4. számú reaktort - közölte az ASN. Az áramszolgáltató szerint a helyzet a hűtőrendszer üzemzavara miatt alakult ki, amit "a Rhone folyón levonuló tömeges növényi hulladék váltott ki". A cég a hulladék eltávolításán dolgozik.
(MTI)


Zabudli na Macrona úmyselne? O dôleitom pakte rokovali na summite G7 bez neho

Na júnovom summite skupiny G7 v britskom grófstve Cornwall sa prerokúvali detaily týkajúce sa bezpenostného paktu AUKUS medzi Austráliou, Britániou a Spojenými tátmi, ale francúzsky prezident Emmanuel Macron o tom nevedel. Informoval o tom v nedeu denník The Sunday Telegraph. Poda zmieneného periodika britský minister zahraniných vecí Dominic Raab pomáhal pri príprave danej dohody napriek varovaniam, e takýto pakt pokodí vzahy s Pekingom a Paríom. Na summite, ktorý sa konal 11.-13. júna, sa zúastnili lídriBritánie,Nemecka,Talianska,Kanady,USA,FrancúzskaaJaponska, ako aj hosujúci predstaviteliaAustrálie,Indie,Junej KóreyaJuhoafrickej republiky. Poda The Sunday Telegraph vetky dokumenty súvisiace s paktom AUKUS boli po summite oznaené za "prísne tajné". Canberra, Londýn a Washington 16. septembra oznámili, e uzatvorili nové bezpenostné partnerstvo AUKUS. Na základe tejto zmluvy plánuje Austrália zostroji osem ponoriek s jadrovým pohonom a vyzbroji svoje sily riadenými strelami americkej výroby. Táto trilaterálna zmluva je dôvodom, preo Canberra zruila miliardový kontrakt na nákup ponoriek triedy Attack s Paríom.Pre Parí to bola dosia najlukratívnejia dohoda svojho druhu. V reakcii na tento vývoj Francúzsko stiahlo svojich vevyslancov z USA a Austrálie, ale nie z Británie.Poda francúzskeho ministra zahraniných vecí Jeana-Yvesa le Driana pristúpil Parí k danému rozhodnutiu, "poznajúc londýnsku politiku neustáleho oportunizmu". Austrálsky premiér Scott Morrison odmietol v nedeu obvinenia zo strany Francúzska, e Canberra klamala o svojich plánoch odstúpi od zmluvy na nákup francúzskych ponoriek. Austrália svoje obavy v súvislosti s kúpnou zmluvou v hodnote 31 miliárd eur tlmoila Francúzsku u "pred niekokými mesiacmi," povedal Morrison. Francúzska vláda mala poda Morrisona dos informácií "o hlbokých a ványch obavách Austrálie, e spôsobilosti ponoriek Attack sú nedostatoné" pre uspokojenie jej strategických potrieb.Austrália, Británia a USA sú znepokojené narastajúcou silou íny a jej vojenskou prítomnosou v Indo-Pacifiku. Tvrdia, e indo-tichomorský región zaha potenciálne ohniská konfliktov vrátane nevyrieených územných nárokov, teroristickej hrozby a problémov s organizovaným zloinom. Austrália zruila zmluvu storoia! Francúzsko rázne reaguje: Toto sa udialo prvýkrát v histórii Austrália zruila zmluvu storoia! Francúzsko rázne reaguje: Toto sa udialo prvýkrát v histórii


Gorąco na Pomorzu ws. elektrowni atomowej. "To skandal i barbarzyństwo"

Ekologowie biją na alarm. Chcą zatrzymania wycinki lasu pod budowę pierwszej elektrowni atomowej w Polsce. "Barbarzyńskie niszczenie przyrody, w sytuacji kryzysu klimatycznego i gdy nadal nie jest pewne, czy w ogóle powstanie, musi zostać natychmiast wstrzymane" - uważa EKO-UNIA. W kwietniu w money.pl pisaliśmy, że blisko 40 hektarów lasu zostało wyciętych w ostatnich miesiącach w gminie Choczewo,gdzie ma powstać pierwsza w Polsce elektrownia jądrowa.Dalsza część artykułu pod materiałem wideo-Praca wre. Właśnie wyrównano teren pod prace geologiczne, a jesienią wytną kolejne 150 hektarów- mówił w rozmowie z money.pl aktywista Tomasz Trybusiewicz.Wycinka nie podoba się ekologom. W ostrych słowach krytykują postęp prac. Przypominają, że decyzja środowiskowa dla Elektrowni Jądrowej (EJ) w Choczewie została wydana we wrześniu 2023 r. przez Generalnego Dyrektora Ochrony Środowiska (GDOŚ). Z uwagi na fakt, że od listopada 2023 r. toczy się postępowanie odwoławcze, decyzja w dalszym ciągu jest nieostateczna.GDOŚ na wniosek inwestora nadał decyzji środowiskowej rygor natychmiastowej wykonalności, co zdaniem ekologów oznacza, że"w przypadku realizacji największego przedsięwzięcia w historii polskiego systemu ocen oddziaływania na środowisko, zdecydowano się wybrać drogę na skróty z pominięciem właściwej weryfikacji przeprowadzonej procedury".Jak teraz wygląda stan prac na terenie przyszłej elektrowni atomowej? Ruszyły tam prace geologiczne prowadzone przez firmę Bechtel na powierzchni ok. 30 ha. To firma, która razem ze spółką Westinghouse tworzy amerykańskie konsorcjum odpowiedzialne za realizację elektrowni."W ramach podjętych działań wykonane zostanie ok. 220 punktów badawczych o głębokości od ok. 20 do ok. 210 metrów"- tłumaczyła nam w mailu spółka Polskie Elektrownie Jądrowe (PEJ).Oprócz białych plam na terenie, na którym ma powstać elektrownia, pojawiło się również blaszane ogrodzenie, prowadzące do plaży w Słajszewie. Droga ma być otwarta dla mieszkańców oraz turystów. Inwestor miał zapewnić mieszkańców, że na płocie pojawią się specjalne banery informujące o walorach turystycznych gminy Choczewo.Takie postawienie sprawy jednak bardzo nie podoba się aktywistom ekologicznym, którzy dbają o ochronę dzikiej natury.Z koleiHanna Trybusiewicz z Bałtyckiego SOS uważa, że decyzja o wycince jest"oburzająca i godząca" w cele instytucji powołanej do dbania o ochronę środowiska.- Jest wyrazem lekceważenia dobrych praktyk i braku szacunku do otaczającego nas świata dzikiej przyrody, od której zależy nasze życie. Ekosystem słajszewskich lasów już ucierpiał, ponieważ w grudniu ubiegłego roku wycięto 35 ha.Niniejsza decyzja umożliwia wycięcie jeszcze 5 ha, a na przełomie roku 2024 i 2025 ma zniknąć kolejne 150 ha- przekonuje.Dodaje, że na pytanie Bałtyckiego SOS skierowane do PEJ w czasie posiedzenia grupy roboczej, dlaczego trzeba już teraz wyciąć tak dużo lasu, skoro nie ma jeszcze żadnych konkretów dotyczących budowy (nie ma projektu, gwarancji finansowania, pozwolenia na budowę a decyzja środowiskowa jest nieprawomocna),"nie otrzymała ona żadnej sensownej odpowiedzi".Zupełnie inaczej na tę sprawą patrzą decydenci. -Przed nami więc bardzo ważny i pełen wyzwań czas związany z projektowaniem i budową pierwszej elektrowni jądrowej w naszym kraju– mówił cytowany w komunikacie z końca kwietnia Leszek Juchniewicz, członek zarządu p.o. prezesa Polskich Elektrowni Jądrowych.Jak zapewnił, wyniki badań terenowych, którebędą prowadzone od maja do końca roku, zostaną wykorzystane do zaprojektowania obiektu(w szczególności głównych obiektów budowlanych, tj. trzech jądrowych bloków energetycznych, basenu napływowego i kanałów wody chłodzącej oraz kanału zrzutowego wód pochłodniczych) oraz do przygotowania raportu lokalizacyjnego będącego podstawą do uzyskania zezwolenia na budowę wydawanego.- Rozpoczęcie wstępnych prac terenowych pod budowę elektrowni jądrowej to ważny moment dla polskiej gospodarki i firm, które będą uczestniczyć w łańcuchu dostaw, a także dla lokalnej społeczności – mówił z kolei Leszek Hołda, prezes Bechtel Polska. –Cieszy fakt, że projekt ma poparcie szerokiego grona interesariuszy, a decydenci, biznes i instytucje naukowe mówią jednym głosem o tej kluczowej inwestycji- dodał.Jak widać, nie każdy jednak podziela to samo zdanie. –To skandal, że pod rygorem natychmiastowej wykonalności prowadzi się największą w historii Polski inwestycję, ocenianą na ok. 200 mld zł.Naukowcy wykazują, że raport środowiskowy i decyzja GDOŚ zawiera istotne błędy niedocenienia wpływu otwartego obiegu chłodzenia elektrowni w Bałtyku. Atom w tej technologii zagrozi ekosystemowi Bałtyku oraz turystyce na Wybrzeżu.Nie wolno stosować rygoru przeciw ludziom i przyrodzie, bez prawomocnej decyzji środowiskowej– komentuje sprawę wycinki Radosław Gawlik, prezes Stowarzyszenia Ekologicznego EKO-UNIA.


Teherán obohacuje urán u na úrove piatich percent

Teherán zaal obohacova urán po viac ako tyroch rokoch. TEHERÁN. Irán v sobotu oznámil, e u obohacuje urán na úrove piatich percent. Správa prila po sérii krokov, ktorými Teherán pozastavil plnenie viacerých svojich záväzkov z tzv. jadrovej dohody s vemocami z roku 2015. Informovala o tom agentúra AFP. Jadrová dohoda stanovila Iránu hranicu obohacovania uránu na 3,67 percenta. Teherán vak ohlásil, e toto obmedzenie nebude dodriava po tom, ako USA vlani jednostranne odstúpili od tejto dohody a znova voi islamskej republike zaviedli sankcie. "Na základe naich potrieb a toho, o nám bolo nariadené, momentálne produkujeme pä percent," povedal hovorca Iránskej organizácie pre atómovú energiu (AEOI) Behrúz Kamálvandí na tlaovej konferencii. Irán má poda neho kapacity na výrobu obohateného uránu na úrovni "piatich percent, 20 percent, 60 percent alebo akýchkovek percent", o je tvrdenie, ktoré z Teheránu zaznieva asto. Obohacovanie uránu je citlivým procesom, ktorým sa vyrába palivo pre jadrové reaktory, no tie materiál pre jadrové hlavice. Súasná päpercentná úrove prekrauje limit stanovený jadrovou dohodou, no Irán u v minulosti vyrábal urán obohatený na 20 percent a pre jadrové zbrane by bolo potrebné obohatenie na 90 percent, pribliuje AFP. Hovorca AEOI v sobotu poda agentúry DPA tie oznámil, e Irán po vye tyroch rokoch znova spustil proces obohacovania uránu v podzemnom jadrovom zariadení Fordú june od Teheránu. Po tom, ako v polovici tohto týda napustili do tamojích 1044 centrifúg plynný fluorid uránový, sa tam teraz zaalo aj obohacovanie uránu na stupe 4,5 percenta. O vetkých aktivitách vo Fordú poda hovorcu informujú Medzinárodnú agentúru pre atómovú energiu (MAAE) vo Viedni, priom inpektori MAAE sú aj prítomní v tomto zariadení a proces monitorujú. Na základe jadrovej dohody má zariadenie Fordú slúi výhradne na výskumné úely a tamojie odstredivky majú by vyuívané na iné úely ne sporné obohacovanie uránu. Obohatený urán u Irán vyrába aj v alom jadrovom závode v 200 kilometrov vzdialenom Natanze. Irán v priebehu tohto roka pozastavil plnenie viacerých záväzkov z jadrovej dohody a pohrozil, e od nej úplne odstúpi. Týmito krokmi reagoval na rozhodnutie Spojených tátov, ktoré v roku 2018 od dohody jednostranne odstúpili a následne zaviedli voi Iránu tvrdé sankcie. Washington chce politikou "maximálneho tlaku" Teherán prinúti k opätovnému prerokovaniu dohody s prísnejími podmienkami. Zvyní signatári sa dohodu stále pokúajú zachráni. Samotný Teherán zdôrazuje, e opatrenia, ktoré podnikol, môe rýchlo odvola, ak zvyní úastníci dohody - Británia, ína, Francúzsko, Nemecko a Rusko - nájdu spôsob, ako obís americké sankcie.


Paks: A beszállítókat tenderen választja ki az orosz partner

A paksi erőmű beszállítóit tenderen választja ki az orosz partner - mondta Aszódi Attila, a paksi atomerőmű teljesítményének fenntartásáért felelős kormánybiztos a közmédián. A kormánybiztos kifejtette: a paksi tendereken nem a technológiát, hanem a turbina, az irányítástechnika vagy különböző komponensek, rendszerek beszállítóit fogják ilyen formában kiválasztani. 60 évig termel Magyarország érdeke, hogy egy biztonságos, jó erőművet vásároljon, hiszen 60 éven át ez fogja adni az ország alaperőművi villamosenergia-termelését. A turbina kiválasztása kulcsfontosságú, mert befolyásolja az erőmű hatásfokát, örülünk annak, ha akár a Siemens, akár az Alstom vagy a GE jelentkezik erre, mert ha ezek a cégek mérnöki, műszaki értelemben versenyeznek egymással, a legjobb megoldást lehet kiválasztani - hangsúlyozta. Megvan a forrás Kitért arra is, hogy az orosz fél választja ki az alvállalkozókat és köti meg velük a szerződéseket, így a turbina szállítására vonatkozót is. Az orosz fél az orosz-magyar államközi szerződésben vállalta, hogy 40 százalékban Magyarországon aktív cégeket von be a projekt megvalósításába - emlékeztetett. A kormánybiztos beszélt arról is, hogy a paksi beruházáshoz szükséges forrás rendelkezésre áll. A projektet nem érintik az orosz pénzügyi nehézségek, az orosz pénzügyminisztérium csütörtökön kiadott egy közleményt, amelyben rögzítette, hogy a paksi projekthez a pénzt még 2014-ben félretették - mondta.


Otoí sa Rusku chrbtom aj jeho strategický partner? Slová ínskeho premiéra hovoria za vetko

ínsky premiér Li Kche-chiang zdôraznil na summite v Kambodi "nezodpovednos" vyhráania sa jadrovými zbraami. Naznauje to, e Pekingu sa nepái nukleárna rétorika jeho strategického partnera Ruska, uviedol v pondelok predstavite USA. Informovala o tom agentúra Reuters, z ktorej správy TASR erpala. Li sa v nedeu zúastnil na summite východoázijských krajín spolu s prezidentom USA Joeom Bidenom.ínsky premiér hovoril pomerne obírne o politike íny voi Ukrajine, uviedol nemenovaný vysokopostavený predstavite americkej vlády. S novinármi hovoril pred pondelkovým stretnutím Bidena a ínskeho prezidenta Si in-pchinga v Indonézii. ínsky premiér poda tohto zdroja"jasne zdôraznil zvrchovanos, nezodpovednos jadrových hrozieb, potrebu zaisti, aby neboli jadrové zbrane pouité tak, ako to niektorí naznaovali". Ruský prezident vydal nový pokyn: Aha, o Putin urobil v anektovaných oblastiach Ukrajiny Ruský prezident vydal nový pokyn: Aha, o Putin urobil v anektovaných oblastiach Ukrajiny Západ obviuje Rusko, e sa od februárovej invázie na Ukrajinu dopustilo nezodpovedných vyhlásení o monom pouití jadrových zbraní. Moskva zasa obviuje Západ z "provokatívnej" nukleárnej rétoriky. Americký predstavite uviedol, e v Pekingu napriek oficiálnemu partnerstvu s Moskvou existuje urité znepokojenie nad vyjadreniami a aktivitami Ruska."ína je tie pravdepodobne prekvapená a dokonca trocha rozpaitá z toho, ako Rusko vykonáva vojenské operácie,"dodal.


Mládek: Ukrajinská krize je argument pro dostavbu jaderných elektráren

Situace na Ukrajině je argument pro dostavbu jaderných elektráren v Temelíně a Dukovanech. Na konferenci společnosti Business Forum o dodávkách plynu do Evropy to řekl ministr průmyslu Jan Mládek (ČSSD). Podle něj je možné zajistit si jaderné palivo až na tři roky. Ministr také opět upozornil na možnou plynovou krizi na Balkáně. „Pokud máte palivo a energetické inženýry, jste energeticky soběstační,” uvedlMládek. Krizi na Ukrajině vidí jako něco, co dělí společnost na dva tábory. Ty se podle něj víceméně shodnou, že anexe Krymu nebyla legitimní. Jedni ale vidí Rusko jako nepřítele a jsou pro sankce, zatímco druhá skupina vnímá situaci jako určitou „geopolitickou přetahovanou”. Mládek také znovu upozornil na možnou krizi, která hrozí hlavně na Balkáně v případě, že přestane proudit plyn přesUkrajinu. Země jako například Bulharsko, Bosna a Hercegovina nebo Moldávie jsou podle něj plynem zásobovány pouze z Ukrajiny, a navíc nemají dostatečné zásobníky. „Riziko humanitární katastrofy umrzlých lidí je celkem reálné,” uvedl Mládek. Podle něj byEvropská unieměla začít situaci řešit nyní a nečekat na leden. Vládní zmocněnec pro energetickou bezpečnost Václav Bartuška se solidaritou se státy, kde takové problémy hrozí, souhlasí. Upozornil ale, že každá země je v prvé řadě zodpovědná za svoji energetickou bezpečnost. Většina Evropy včetně České republiky a Slovenska toho podle něj v minulých letech pro snížení plynové závislosti udělala dost. „Pak máte státy jako Bulharsko, které zas tak moc neudělaly,” dodal Bartuška. Jaderná elektrárnaTemelínodebírá od července 2011 palivo od ruské společnosti TVEL, která patří do koncernu Rosatom. Dříve byl dodavatelem americký Westinghouse.


A többség elutasítja Paks 2-t, tiszta energiát szeretnének

Kövesse az Indexet Facebookon is! A Medián friss, aGreenpeace megbízásából készítettreprezentatív közvélemény-kutatása szerint a megkérdezettek 60 százaléka elutasítja az új magyar atomerőmű orosz hitelből való megépítését, és kétharmad inkább a megújuló energiaforrásokat részesítené előnyben,írjaa Hvg.hu. Az 1200 fő részvételével, országos reprezentatív mintán végzett kutatás megerősíti az Ipsos tavaly nyári, szintén a Greenpeace megbízásából készült kutatásának eredményét. Az új blokkot főként biztonsági okokból utasítják el a válaszadók, de 45 százalékuk szerint fontos ellenérv az is, hogy a hitel miatt függővé válnánk Oroszországtól. Sokan aggódnak a radioaktív hulladék megoldhatatlan problémája és a korrupciós kockázatok miatt is. A megkérdezettek 60 százaléka szerint nem veszélyeztetné az ország energiaellátását, ha nem épülne meg az új blokk, 66 százalékuk pedig azt szeretné, ha Magyarország elsősorban tiszta, megújuló forrásból származó energiát használna. A külügyminiszter a Roszatom vezetőivel is tárgyalt. Ezáltal tovább erősödik az energiaellátás biztonsága, és az ország függetlensége. A helyszínen jelenleg amerikai, német és francia cégek is dolgoznak. Kövesse az Indexet Facebookon is!


Kövesse az Indexet Facebookon is! Robbanás és tűz volt Irán legfőbb urándúsító telepén, Natanzban csütörtök hajnalban. Irán ugyanakkor csupán arról adott hírt, hogy balesetben megrongálódott egy félkész épület, írja az MTI. A robbanást és a tüzet az AP amerikai és a Reuters hírügynökség elemzőkre hivatkozva jelentette, akik egy amerikai tűzjelző és -figyelő műhold adataira alapozzák véleményüket, továbbá az iráni tévé helyszíni felvételeire. A képeken látható törmelék és épületrom alapján veszik biztosra, hogy hajnali két óra körül robbanás történt és tűz keletkezett. Irán a baleset okáról semmit sem tudatott, ugyanakkor hírügynöksége, az IRNA olyan kommentárt közölt, amely szerint lehetséges, hogy szabotázs történt, és az akció mögött olyan ellenséges országok állhatnak, mint Izrael és az Egyesült Államok. Az iráni atomenergia-ügynökség részéről annyit mondtak, hogy a telepen az urándúsító centrifugáknak helyt adó föld alatti létesítményben nem esett kár, az zavartalanul működik, és emberi sérülés sem történt. A natanzi telep Irán egyik legszigorúbban védett létesítménye, több csarnoka hét méter vastag betonfedél alatt van, hogy ne tehessenek bennük kárt esetleges légitámadások. Kövesse az Indexet Facebookon is!


Krok k spáse? Vedcom sa podarila jadrová fúzia so ziskom energie, píe tla

Americkým vedcom sa prvýkrát podarilo vykona jadrovú fúziu, pri ktorej sa uvonilo viac energie, ne koko sa jej pri reakcii spotrebovalo. Bol by to zlom na ceste k istej udratenej energetike. Sodvolaním sa na svoje zdroje otom informovali Financial Times a The Washington Post. PodaThe Washington Postide ovýrazný krok vpred, priemyselné vyuitie jadrovej fúzie vak poda neho bude moné najskôr za jedno alebo viac desaroí. Americké ministerstvo energetiky potvrdilo, e oznámi významný vedecký prielom. alie podrobnosti vak neuviedlo. Denníky Financial Times a The Washington Post sodkazom na svoje zdroje uviedli, e sa vedcom vkalifornskom tátnom vedeckom ústaveLawrence Livermore National Laboratorypodarilo uskutoni jadrovú fúziu, pri ktorej vzniklo 2,5megajoulu energie, teda o20percent viac, ne koko sa spotrebovalo pri fúzii samotnej. Ak sa to potvrdí, bolo by to prvýkrát pri tomto druhu jadrovej reakcie. Vedci výsledky experimentu stále analyzujú. Poda denníka FT sa pri om toti zniili niektoré meracie prístroje. Jadrovú fúziu oznauje denník WP za svätý grál vsnahe vytvori bezuhlíkovú energetiku. Na tento zdroj energie vemi vsádza aj americká administratíva prezidenta Joea Bidena, ktorá chce do alieho výskumu masívne investova. Priemyselné vyuitie jadrovej fúzie vak bude poda médií pri najoptimistickejích odhadoch moné za desiatku, ale mono aj za niekoko desiatokrokov. Zjadrovej fúzie pochádza vetko svetlo a teplo zo Slnka a alích hviezd. Umelá fúzia by mohla by bezpeným, udrateným a ekologickým zdrojom energie. Pri termonukleárnej fúzii sa pri extrémne vysokých teplotách spájajú ahké atómy napríklad vodíka tak, e stvoria jadrá aích prvkov ako hélium. Pri tom sa uvouje obrovské mnostvo energie. Je to pravý opak tiepenia, ktoré prebieha vdnených jadrových elektrárach.


Irán je pripravený vyviez svoj urán do zahraniia

Irán je pripravený vyviez zásoby svojho nízko obohateného uránu do zahraniia na alie spracovanie. Vyhlásil to dnes iránsky prezident Mahmúd Ahmadíneád. TEHERÁN. Poda návrhu dohody sprostredkovanej Medzinárodnou agentúrou pre atómovú energiu (MAAE) by Islamská republika za vyvezený urán neskôr získala palivové tye, slúiace na prevádzku svojho výskumného reaktora. Cieom dohody je minimalizova riziko zneuitia jadrových materiálov. USA a jeho spojenci sa obávajú, e Teherán chce vyvíja jadrové zbrane.SkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamouSkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamou Západní diplomati tvrdia, e Irán nedávno prakticky odmietol tento návrh s tým, e nie je ochotný vyviez svoj urán do druhej krajiny. "Nemáme iadny problém posla ná obohatený urán do zahraniia," povedal Ahmadíneád v tátnej televízii. Irán a MAAE minulý mesiac deklarovali, e dohoda je stále moná, Teherán vak chce zmeny v jej návrhu. Prezident Ahmadíneád dnes tie navrhol, e Irán by mohol prepusti troch väznených amerických turistov výmenou za Iráncov, ktorí sú v amerických väzniciach. Urité rozhovory o takejto výmene poda neho u prebiehajú. Troch mladých Amerianov zadrali vlani v júli po tom, ako poas turistiky v severnom Iraku prekroili hranicu s Iránom. Iránske úrady ich následne obvinili zo pionáe, rodiny väznených obvinenia odmietajú. "Neradi máme vo väzení akúkovek osobu. Nejaké rozhovory prebiehajú o výmene týchto troch za Iráncov, väznených v Amerike," povedal iránsky líder. Neupresnil, i rokovania prebiehajú s americkými predstavitemi.


Putin znów gości u Orbana. Co stoi za tą dziwną przyjaźnią?

Władimir Putin znów przybył do Budapesztu i znów zostanie przywitany z wielkimi honorami. Dla Orbana, Rosja Putina jest wzorem, partnerem biznesowym i przeciwwagą dla pogrążonej w kryzysie Unii. Władimir Putin znów przybył do Budapesztu i znów zostanie przywitany z wielkimi honorami. Dla Orbana, Rosja Putina jest wzorem, partnerem biznesowym i przeciwwagą dla pogrążonej w kryzysie Unii.Wizyta Putina na Węgrzech jest już jego drugą w tym roku. Oficjalnie Putin przybył na otwarcie rozpoczynających się w Budapeszcie mistrzostw świata w judo - sporcie, którego jest gorliwym fanem i praktykiem. Ale otwarcie mistrzostw nie będzie jedynym honorem, który czekał na Putina na Węgrzech. Uniwersytet Debreczyński przyznał mu tytuł "honorowego obywatela" uczelni, oficjalnie w ramach uznania zasług rosyjskiego przywódcy w rozbudowie elektrowni atomowej w Paks, w którą uniwersytet miał swój wkład.Nikt jednak nie ma wątpliwości, że wizyta ma charakter polityczny. Putin spotkał się z premierem Węgier Viktorem Orbanem. Ich dyskusja miała dotyczyć m.in. porządku i ładu światowego oraz coraz silniejszych związków między dwoma krajami. Węgry są bowiem jedynym państwem UE regularnie goszczącym Putina w ramach wizyt dwustronnych, Orban równie często jest przyjmowany w Moskwie.Co stoi za tymi serdecznymi relacjami? Z perspektywy Putina zysk jest oczywisty: pokazuje w ten sposób, że nie jest izolowany przez Europę, a do tego powiększa swoje wpływy i stale rozszerzające się rosyjskie interesy na Węgrzech. Ale co sprawiło, że w stronę Rosji zwrócił się Orban - polityk, który w 1989 roku swoją karierę polityczną rozpoczął od głośnego domagania się  wycofania sowieckich żołnierzy z kraju?Jak mówi prof. Bogdana Góralczyka, byłego dyplomaty i znawcy Węgier, bliskie związki z Rosją Putina są częścią jego strategii "otwarcia na Wschód", motywowanej przeświadczeniem o słabości pogrążonej w chaosie Unii.- Chodzi nie tylko o Rosję, ale też o państwa takie jak Azerbejdżan, Kazachstan i przede wszystkim Chiny, z którymi podpisuje pionierskie umowy w ramach projektu Nowego Jedwabnego Szlaku - zwraca uwagę Góralczyk. Jak dodaje, Rosja to też dla Orbana wzór w budowie tego, co Węgierski premier nazwał "demokracją nieliberalną"- To oczywiście sprzeczne z wartościami i zasadami Unii Europejskiej, ale Orban się tym nie przejmuje, bo z Putinem łączą go. Orban się tym nie przejmuje, bo łączą go z Putinem ogromne interesy biznesowe. Chodzi m.in. o budowę elektrowni atomowej w Paks, porozumienia gazowe i inne inwestycje. Nie wszystko w tym jest przejrzyste - mówi były dyplomata.W rezultacie, Węgry stopniowo odchodzą od zależności i więzów z Zachodem i zmierzają w stronę większego uzależnienia od Rosji, szczególnie w obszarze energetycznym. Według krytyków Orbana, jednym motywem takiego kierunku polityki mogą być korupcyjne związki.- Tu jesteśmy skazani na spekulacje, ale wielu krytyków na Węgrzech i poza nimi, tłumaczy to faktem, że o ile robiąc interesy w UE konieczna jest przejrzystość to z Rosją takich problemów nie ma. Dlatego Orbanowi i jego systemowi powszechnie zarzuca się korupcję - mówi Góralczyk.O skorumpowanym węgierskim systemie głośno mówił m.in.odchodzący ambasador Holandiina Węgrzech Gajus Scheltema. Jego wypowiedź wywołała dyplomatyczny skandal, ale Scheltema jest tylko jednym z wielu osób stawiających podobne tezy. Wedługanalizy Niemieckiej Rady ds. Stosunków Międzynarodowych(DGAP), rosyjskie inwestycje - takie jak elektrownia w Paks - często przypominają korupcyjne intrygi, które wciągają w sieć niejasnych powiązań lokalne elity."Takie układy nie tylko pozwalają osobom związanym z Fideszem na gromadzenie ogromnych fortun, ale zwiększają też zależność Węgier od Rosji" - napisał autor analizy Daniel Hegedus. Wraz ze wpływami rośnie też liczba i aktywność rosyjskich szpiegów na Węgrzech, co budzi niepokoje w służbach państw sojuszniczych.Dlatego coraz powszechniejsze są obawy o to, że chcąc prowadzić "pragmatyczną" grę z Putinem, Orban wplątał się w relację, w której nie jest równorzędnym partnerem. Poniedziałkowa wizyta Putina może być tego potwierdzeniem. Według opozycyjnego dziennika "Magyar Nemzet", to nie Orban zaprosił rosyjskiego prezydenta na wizytę. Zaproszenie miało wyjść od lobbystów związanych ze związkiem judo.- Kiedy te informacje się pojawiły, mój informator w węgierskim MSZ powiedział mi, że wszyscy byli tym zaskoczeni i nie wiedzieli, czy Putin rzeczywiście przyjedzie. - mówi WP Szabolcs Panyi, dziennikarz śledczy portalu Index.hu. - Putin w ten sposób dostał okazję, by pokazać, że nie potrzebuje zaproszenia od Orbana, że może tu przyjeżdżać kiedy tylko chce. Orban nie mógł w takiej sytuacji nic zrobić, tylko zaakceptować to i jakoś to wykorzystać - dodaje.Jak zauważa Góralczyk, Węgry dotychczas starały się sprawnie nawigować pomiędzy związkami z Rosją i UE. Poprzez członkostwo jego partii Fidesz w Europejskiej Partii Ludowej, Orban pozostawał w głównym nurcie unijnej polityki. Starał się też nie krytykować Niemiec i personalnie kanclerz Angeli Merkel, do tego równoważył swoją antyunijną retorykę na użytek wewnętrzny bardziej dyplomatycznym zachowaniem na forum europejskim.- Węgierski premier wie, że Węgry wciąż są zależne od Niemiec, a jeśli niemieckie koncerny samochodowe wycofają się z kraju, to gospodarka legnie w ruinach. Ale w ostatnim czasie Orban zaczął ostrzej wypowiadać się po angielsku i bardziej otwarcie krytykować Unię - mówi prof. Góralczyk.Podobnie jak Polska Kaczyńskiego, Węgry Orbana stały się obiektem krytyki nowego prezydenta Francji Emmanuela Macrona, który jeszcze w kampanii ostro wypowiadał się o nich jako o państwach zmierzających w stronę autokracji i  odwracających od Europy. Podobnie jak Polska, Węgry zostały też ostentacyjnie pominięte w środkowoeuropejskim tournee Macrona. Węgierskie od dawna zapowiadały, że zaproszą francuskiego prezydenta na szczyt grupy Wyszehradzkiej, ale mimo szumnych zapowiedzi, nic w tym temacie nie zostało ustalone.


Miliónová kauza Slovenských elektrární: Neakané rozhodnutie prokurátora ufliarskeho

Generálna prokuratúra zruila obvinenia dvoch éfov bývalej tátnej firmy GovCo, e údajne nekonali v záujme tátu pri prenájme jadrovej elektrárne V1 v Jaslovských Bohuniciach. Vyetrovatelia pritom vyíslili kodu spôsobenú uzatvorením pre tát nevýhodných zmlúv na v prepote viac ako 200 miliónov eur.Prípad súvisí s kontroverznou privatizáciou Slovenských elektrární (SE) za druhej vlády Mikuláa Dzurindu, ktorú poda spisu Gorila sprevádzalo viacero pochybností, napísal v piatok internetový denníkAktuality.sk. Uznesenie o zruení obvinení vydal bývalý prvý námestník generálnej prokuratúry Peter ufliarsky, ktorý medzitým z generálnej prokuratúry odiiel pre SMS komunikáciu s Marianom Konerom. Poda ufliarskehoobaja obvinení konali v súlade so zámerom jediného akcionára, ktorým bolo ministerstvo hospodárstva, a to zasa plnilo úlohy vlády. Ich konaním preto poda ufliarskeho koda vzniknú nemohla a vyetrovateovi prikázal, aby vo veci znovu konal a rozhodol. Poda hovorcu policajného prezídia Michala Slivku vyetrovate v súasnosti vykonáva procesné úkony nevyhnutné na riadne objasnenie veci. V prípade privatizácie Slovenských elektrární je obvinených z obzvlá závaného zloinu poruovania povinnosti pri správe cudzieho majetku aj niekoko alích tátnych manaérov, ktorí rozhodovali o alom osude vodnej elektrárne Gabíkovo.


Ako prekorzovali týde nielen nai politici

Deje sa to u nás velio, ale mnohé udalosti u je nudné o len spomenú, Napríklad udalosti v Národnej rade. Od posledných parlamentných volieb neubehli ete ani dva roky a poslancom, ktorí si v predvolebnej kampani dobree hlasivky a kolená nezodrali v honbe za hlasmi, sa u akosi nechce na plnú paru pracova v záujme voliov a ich budúcnosti. Ako to subovali. Pravdae, u ani vtedy im volii a tak neverili, ale parlamentné lavice sa predsa musia naplni. i u chceme alebo nie. A tak máme 150 poslancov, ktorí najradej chodia "poza kolu" a do zasadacej sály by ich ledva dostal výkonný aha, tobô Hruovský. Majú oni na starosti iné dôleitejie veci ako dra parlamentné lavice. Ve predsa sprostý voli nemôe aka od svojich reprezentantov, aby vyili z úbohého platu poslanca a v neposlednom rade z tokého rozhodovania o dôleitých veciach by jeden mohol aj zmagorie. A tak sa nai poslanci ponievierajú po chodbách s mmobilmi prilepenými na uchu, prípadne si rozprávajú arty. A tí, ktorí zostávajú v sále, sa nejakým reníkom nedajú vyruova a tie sa zabávajú. Samozrejme, opaná situácia nastáva v prípade, ak sa v pléne rokuje o otázkach týkajúcich sa priamo poslanký a poslancov. Po takom dni majú upratovai urite menej práce, také sú lavice vyletené. Uplynulý tvrtok ale k takýmto dom urite nepatril. Hruovskému s Bugárom sa podarilo dosta "chlapcov a dievatá" do lavíc a na tretí pokus, aby láskavo odsúhlasili, i neodsúhlasili správu o bezpenostnej situácii v táte. Na hlasovanie o alej správe ich vak u éfovia parlamentu nedostali. Trápenie sa skonilo návrhom Frantika Mikloka o ukonení schôdze a odkladu alích bodov na júnovú schôdzu. To ste mali vidie tie úasné preteky, ako sa poslanci hrnuli do sály ten "boský" návrh odsúhlasi...SkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamouSkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamou SDKÚ to nemá ahké. Martináková-imko & spol. sa denne stavajú na zadné, za nimi je ete stále pertraktovaná kauza "skupinka" a kauza fiktívnych darcov pre stranu je tak akurát fifti-fifti. I ke samotný Dzurinda to nepripúa a na otázky o tejto chúlostivej téme odpovedá slovníkom jemu vlastným, e je vetko v poriadku. A sná v poriadku nie je ten, kto sa na takúto "hlúpos" pýta. Ak niekto nie je v obraze, tak na vysvetlenie: Zaiatkom apríla médiá priniesli zoznam 11 udí, ktorí tvrdili, e v rokoch 2000-2002 nedarovali Slovenskej demokratickej a kresanskej únii ani f, nieto ete peniaze. Zádrhe je ale v tom, e ich SDKÚ evidovala ako darcov. Vysvetlení sa núka hne niekoko, ale dajme do pacu aspo dve z nich. Bu sa dary napísali na ierne due, alebo tie biele due existujú, ale sa na svoj dobrodar nepamätajú, ve ide o bagate. Nakoniec vlastná revízna komisia strany dospela k názoru, e "prijaté dary súhlasia s predloeným zoznamom darcov" a generálny sekretár k tomu dodal, e "existuje es darcov, pri ktorých sa nepodarilo potvrdi, e peniaze naozaj dali". Celé je to akosi zamotané, ale o môe nezainteresovaný vedie, e o a ako sa tam hore má i nemá nieo evidova? Pokladnica SDKÚ je aj po Palackovi stále rizikovýkm miestom... Po prezidentských vobách evidujeme niekoko sklamaných nádejných kandidátov a dvoch vemi sklamaných - Meiara a Schustera. Ten prvý sa s novinármi nerozpráva vôbec, ten druhý iba s cudzokrajnými. K nim sa v posledných doch pridal éf Smeru Fico, i ke zatia za prezidenta nekandidoval. Sklamaný je hlavne preto, lebo minister hospodárstva Rusko namoil svoj prst do Ficovej polievky, presnejie povedané do jeho atomového reaktora. Za o ho, samozrejme, neminie zaslúený trest. Rusko toti rýchlosou jemu vlastnou (spomeme si ako z jedného da na druhý odletel k Hyundaiovcom do Kórey) sa zaal zaujíma o dostavbu atómovej elektrárne v Mochoviach. Viedenanom sa okamite zadrhol kus reza v krku. Ke sa po takejto "nehode" podarilo spolupredsedovi zmieanej rakúsko-slovenskej parlamentnej komisie a nezávislému poslancovi Európskeho parlamentu Hansovi-Petrovi Martinovi konene nedýchnu, tak sa na Slovákov na..., e z úst vypustil nelichotivé slová: "Teraz sa potvrdzuje, e by bolo bývalo správne nehlasova v Európskom parlamente v apríli 2003 za vstup Slovenska do EÚ. Pre nebezpené jadrové zariadenia nesmie by v Európe miesto". Za ním nezaostal ani kandidát rakúskych slobodných pre voby do Európskeho parlamentu Hans Kronberger, ktorý Ruskove slová oznail za "provokáciu prvého stupa". Pome vak spä na domáciu pôdu. Zámerom vlády je elektráre nedostava a tu sa naskytla parketa pre Fica. Ten u roky kade chodí, tade pre jadrovku lobbuje. V pozadí je samozrejme predaj balíka elektrární a jeho súasou by mali by i Mochovce, a preto ide o vemi lukratívny obchod... Na jednom piesoku sa vak odteraz budú hra aj alí. Jeden zo slovenských politológov poznamenal, e "kremeská koalícia" v podobe Smeru a skupiny okolo poslancov HZDS Veteku a Mikua (bývalého riaditea Slovenských elektrární) nala alieho silného spojenca a to rovno vo vládnej koalícii. Najdôleitejie správy z východu Slovenska ítajte naKorzar.sme.sk.


Väina Japoncov je proti zapojeniu reaktorov

Diskusia o atómovej energii sa zostrila po silnom zemetrasení a cunami, ktoré vlani v marci pokodili japonskú atómovú elektráre Fukuima a vyvolali najhoriu jadrovú katastrofu od ernobyskej havárie v roku 1986. TOKIO. Väina Japoncov by uprednostnila postupné odpájanie jadrových elektrární, ale akceptuje potrebu niektorých z nich pre zabezpeenie dostatoného mnostva elektriny, uviedla dnes tlaová agentúra Reuters.SkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamouSkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamou A 79,6 percenta opýtaných Japoncov sa "viac alebo menej" vyslovilo za skoncovanie s jadrovou energetikou - vyplynulo z prieskumu Japonskej asociácie prieskumu verejnej mienky, ktorého závery zverejnil denník Tokio imbun. Avak 69 percent respondentov podporilo opätovné zapojenie niektorých jadrových reaktorov, aby sa v krajine zabezpeil dostatok energie. Len 28 percent bolo proti. Prieskum sa uskutonil na prvé výroie jadrovej krízy, vyvolanej zemetrasením a cunami. oskoro by mala japonská vláda rozhodnú o tom, i dovolí nanovo zapoji neinné reaktory. Výsledky prieskumu boli v ostrom protiklade s prieskumom, zverejneným minulý týde v denníku Asahi imbun, poda ktorého bolo proti zapojeniu reaktorov 57 percent opýtaných Japoncov.


Severná Kórea je poda éfa MAAE nebezpenejia ako Irak

Hamburg 9. marca (TASR) - éf Medzinárodnej agentúry preatómovú energiu (MAAE) Mohamed El Baradei je presvedený o tom, eSeverná Kórea predstavuje ... Hamburg 9. marca (TASR) - éf Medzinárodnej agentúry pre atómovú energiu (MAAE) Mohamed El Baradei je presvedený o tom, e Severná Kórea predstavuje väie nebezpeenstvo pre svetový mier ako Irak.SkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamouSkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamou Ako uviedol v rozhovore pre noviny Bild am Sonntag, "v oboch prípadoch si robíme obavy zo írenia jadrových zbraní". "Rozdiel spoíva v tom, e v Iraku teraz môeme s tímom vysokokvalifikovaných inpektorov overi, i tam existuje nový program pre atómové zbrane. Dôkazy o tom nemáme. V Severnej Kórei naproti tomu boli inpektori MAAE v decembri prinútení opusti krajinu. A my vieme, e KDR je v stave vyprodukova plutónium pouitené v jadrových zbraniach," ozrejmil El Baradei. Riadite MAAE apeloval: "Medzinárodné spoloenstvo to nesmie tolerova. So vetkými tátmi sa musí zaobchádza rovnako."


Jádro si necháme, ujišťoval prezident slavící Íránce

Země si připomíná 35 let od svržení prozápadní monarchie. Teherán- Íránci si připomínají 35 let od svržení prozápadního šáha Muhammada Rezy Pahlavího a nastolení teokratického režimu. Ulicemi měst na výročí islámské revoluce pochodovaly statisíce lidí, kteří provolávali tradiční hesla jako "Pryč s USA" či "Smrt Izraeli". Nad hlavami mávali íránskými vlajkami a portréty zakladatele islámské republiky ajatolláha Chomejního a jeho následovníků. V Teheránu se shromáždili na náměstí Azadí, kde k nim promluvil loni zvolený prezident Hasan Rúhání. Ten mimo jiné vyloučil, že by se země vzdala svého kontroverzního jaderného programu. "Cesta na vrchol pokroku a vědy, včetně civilní jaderné technologie, bude pokračovat," ujistil dav. Zároveň ale vyzval ke "spravedlivým a konstruktivním" rozhovorům se západními mocnostmi. Loni v listopadu Írán souhlasil, že zastaví obohacování uranu nad hranici pěti procent a že zneutralizuje zásoby uranu obohaceného na 20 procent. Mezinárodní agentura pro atomovou energii (MAAE) navíc získala lepší přístup k íránským jaderným provozům. Nové vedení země je všeobecně otevřenější, než tomu bylo v případě Mahmúda Ahmadínežáda. Například na Světovém ekonomickém fóru v Davosu Rúhání ujišťoval, že chce zlepšit vztahy nejen se svými sousedy, ale i se Západem. Faktem nicméně zůstává, že obohacování uranu může Írán kdykoliv obnovit, jelikož centrifugy mu zůstaly. Dohoda navíc platí jen půl roku.


Inspektoři kvůli jádru prověří i íránskou základnu Parčín

Po dohodě s Mezinárodní agenturou pro atomovou energii nemusí Íránci zpřístupnit vojenské zařízení Parčín, ale musí dokázat, že tam neprováděli jaderný výzkum. Teherán/Vídeň-Mezinárodní agentura pro atomovou energii(MAAE) je spokojená s podmínkami, jaké si vyjednala sÍránempro inspekci vojenského zařízení Parčín. MAAE zajímá, zda tam Íránci neprováděli testy potřebné pro vojenský jaderný výzkum. Pokud se to nepotvrdí, přibližuje se tak podle agentury Reuters Írán ke zrušení mezinárodních sankcí. Umožní to dohoda, kterou s ním v červenci uzavřelo šest světových mocností. Za zpomalení íránskéhojaderného programumají být zrušeny sankce. Dodržování podmínek dohody monitoruje MAAE. Ta opakovaně a zatím bez úspěchu žádala o zpřístupnění Parčínu. Íránci to odmítali s tím, že jde o vojenské zařízení, které nespadá do dohod o monitorování jeho jaderných zařízení. MAAE získala informace, že v Parčínu byly v minulosti možná prováděny hydrodynamické testy, kterými se zjišťuje reakce materiálu vystaveného velkému tlaku, jaký vzniká například při nukleární explozi. Mezinárodní agentura pro atomovou energii dnes oznámila, že podle vlastního ujednání sTeheránemdo Parčínu nevyšle své inspektory, ale že si vyžádá informace, které pro ni na místě ověří Íránci. Reuters napsal, že zástupci MAAE odmítli podat bližší vysvětlení s tím, že dohoda s Teheránem je důvěrná. Mluvčí agentury Serge Gas pouze řekl, že ujednání je v souladu s ověřovacími metodami MAAE. Červencovou dohodu musí vUSAschválit ještě Kongres, ale prezidentBarack Obamaje i v případě zamítnutí připraven rozhodnutí zákonodárců vetovat. Republikánský senátor Lindsey Graham řekl, že by ujednání mezi MAAE a Íránem mělo být zveřejněno, a ne drženo v tajnosti. Připojil se k němu i předseda Sněmovny reprezentantů John Boehner. "Proč Kongres a americký národ nemají k dispozici tuto tajnou část dohody? Proč by se mělo důvěřovat Íránu a dávat mu možnost, aby provedl sám inspekci ve vojenském objektu, který se snažil před světem ukrýt?" řekl. K největším kritikům červencové dohody patříIzrael, který se nyní snaží využít svůj vliv v Kongresu. V minulých dnech Izraelci poukazovali na to, že na satelitních snímcích je patrná zvýšená aktivita v Parčínu. Hovořilo se o možnosti, že Íránci "uklízejí" stopy po svých aktivitách.


Slováci pomohli preskúma najvzácnejí chemický prvok

Fyzici odhalil chýbajúcu vlastnos astátu, poslednú pri prvku z tabuky, ktorý sa ete v prírode vyskytuje. ENEVA, BRATISLAVA. Je to asi najzriedkavejí prvok, aký na naej planéte nájdete. V pädesiatych rokoch slávny autor vedeckej fantastiky a menej slávny, ale vplyvný biochemik Isaac Asimov odhadol, e na planéte je ho menej ako 0,1 gramu. A v celej jej histórii menej ako tridsa.SkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamouSkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamou Dosia tak zostával nestabilný astát posledným prvkom z periodickej tabuky, pri ktorom vedci nepoznali jednu z jeho kúových vlastností. Medzinárodný tím vedcov vrátane slovenských fyzikov vak teraz preskúmal jeho ionizaný potenciál. Tento výskum by mohol vies k pokrokom v rádioterapii, novým spôsobom lieby rakoviny i k lepiemu prevereniu fyzikálnych teórií. Fakty Astát Chemický prvok s protónovým íslom 85. Jeextrémne vzácny, v prírode sa takmer nevyskytuje. VISOLDEho vedci vyrobili. Astát je jeden z najzriedkavejích chemických prvkov v zemskej kôre, hovorí SME Martin Venhart z Fyzikálneho ústavu SAV, ktorý aj so Stanislavom Antalicom z Fakulty matematiky, fyziky a informatiky UK je spoluautorom výskumu v prestínommagazíne Nature Communications. Nemá stabilný izotop a v prírode sa vyskytuje len ako produkt rádioaktívnej premeny uránu a tória. Vedci zistili, e hodnota potenciálu - predstavuje energiu potrebnú na odobratie jedného elektrónu z atómu tak, aby sa z neho stal ión - je 9,31751 elektrónvoltu. Slovenský vedec pomáhal nastavi pri experimente detekný systém. Základné atómové vlastnosti astátu boli neznáme, zdôrazuje fyzik. Pritom je to jeden z najvánejích kandidátov na cielenú terapiu zhubných nádorov. Kee sa astát v prírode prakticky nevyskytuje, museli ho fyzici pracujúci na zariadení ISOLDE Európskej organizácie pre jadrový výskum (CERN) najskôr vytvori. Zrýchlené zväzky protónov vystreovali na uránový terík. Zo spky astíc pomocou laseru vybrali niektoré atómy a elektrickým poom získali kladne nabité, ktoré následne cez peciálne magnety vyslali do detektoru. Takto odmerali poadovanú vlastnos. Ako vedec to povaujem za dôleitý výsledok a ten je skvelý, bez ohadu na to, kde je publikovaný, dodáva Venhart. A tento má alekosiahly vplyv aj na iné odbory. Navye, prináa veké zviditenenie slovenskej vedy. Odborníci by mohli aj vaka tomuto výskumu lepie sledova vlastnosti chemických zlúenín, ale aj opísa také, ktoré ete chemici nevytvorili. doi:10.1038/ncomms2819


Áder János: Sem a problémákról, sem az eredményekről nem szabad megfeledkezni a környezetvédelem terén

Sok még a tennivaló a környezetvédelem terén Magyarországon, de az eddig elért eredményekről sem szabad megfeledkezni - mondta el az M5 kulturális csatorna Ez itt a kérdés című műsorának csütörtöki adásában Áder János köztársasági elnök, a vasárnapig tartó Planet Budapest 2021 Fenntarthatósági Expó és Világtalálkozó fővédnöke. Az ENSZ két hete zárult, glasgow-i klímakonferenciájának eredményeit értékelve a magyar államfő elmondta: akik fokozott várakozással indultak a rendezvényre, azok biztosan csalódtak. "Nem nagy eredmény, de jó hír" azonban, hogy a klímacsúcs végén külügyminiszteri szinten megegyezett egymással az amerikai és a kínai delegáció, hogy a klímatárgyalásaikat kiemelik a vitás kérdések közül - emlékeztetett. A másik örvendetes fejlemény, hogy több mint száz ország megállapodott abban, 2030-tól nem termelnek ki több fát, mint amennyit pótolnak - közölte Áder János, hozzátéve: jelenleg még évente egy olaszországnyi területtel megegyező erdő tűnik el a Földről. Az államfő felidézte, hogy Magyarország Trianonnnal elveszítette erdőterületeinek 90 százalékát, ám az akkor indult és azóta is folytatott erdősítési programnak köszönhetően az elmúlt száz évben közel duplájára nőtt az ország erdőinek nagysága. Megjegyezte: a kormány javaslata, hogy az ország erdővel borított területének aránya 27 százalékra nőjön a jelenlegi 22-23 százalékról. Felvetette, hogy a fásítási programba be lehetne vonni gazdaságosan nem hasznosítható területeket, például autópálya-lehajtók által körülvett földsávokat, amelyekből még mintegy 20 ezer hektárt lehetne fával beültetni. Annyi erőforrást szabad felhasználni, amennyit a természet pótolni tud Áder János megemlékezett a Planet 2021 előzményének tekinthető budapesti Víz világtalálkozókról is, kiemelve, hogy mindegyik ott bemutatkozott magyar cég piacra lépése sikeres volt. A jelenleg a Hungexpón zajló fenntarthatósági expó a korábbinál tízszer nagyobb területet biztosít a vállalatok bemutatkozására - fűzte hozzá. A három Víz világtalálkozó összesen 1,5 milliárd forintba került a magyar államnak, ám ennek megtérülése nagyjából harmincszoros volt üzletkötések formájában, tehát a költségvetésnek közvetlenül és közvetetten is haszna származott a rendezvényekből - emelte ki a köztársasági elnök. A fenntarthatósági expó szakmai konferenciája nem csak a vízválságot, hanem számos egyéb problémát is érint, miközben a rendezvény több mint 180 kiállítónak biztosít bemutatkozási lehetőséget a Visegrádi Négyek országaiból - mondta. Áder János a fenntarthatóság fogalmát tisztázva közölte: az emberiségnek csak annyi erőforrást szabadna felhasználnia, amennyit a természet pótolni tud. Egy centiméter vastagságú termőföld keletkezéséhez például 100-200 évre van szükség. Ha a földet rossz technológiával műveljük, hagyjuk, hogy a víz elmossa, a szél elfújja, vagy ha nem biztosítjuk, hogy biológiai összetétele megmaradjon, akkor nem tudunk ugyanolyan minőségű élelmiszert előállítani, és a gyermekeink életminőségét veszélyeztetjük - figyelmeztetett. A Magyarországon megtermelt áram 70 százaléka már szén-dioxid-mentes A most hivatalba lépő német kormány energiapolitikáját értékelve Áder János úgy vélekedett, "óriási fejreállás" lehet abból, ha az atomerőművek után bezárják a szénerőműveket is, a gázerőműveket pedig korlátozzák. Amíg Németország nem építi ki a hatékony energiaszállítás infrastruktúráját, valamint a fölös áram olcsó, környezetbarát, de hosszú távú tárolási kapacitásait, addig szükségük lesz alaperőművekre - húzta alá. A magyar energiamixről szólva hangsúlyozta, hogy az országban megtermelt áram 70 százaléka már szén-dioxid-mentes, ennek kétharmada atom-, egyharmada megújuló energia. Ha megépül Pakson a két új erőművi blokk és sikerül duplájára növelni a napelem-kapacitást, akkor az energiatermelés 90 százaléka lesz kibocsátás-mentes - tette hozzá. Magyarország szén-dioxid-kibocsátása az utóbbi időszakban emelkedett ugyan, de ennek elsődleges oka a nemzetközi árufuvarozás felfutása - jegyezte meg a köztársasági elnök. Nem szabad megfeledkezni a nyilvánvaló eredményekről Ismertette: Magyarország célja, hogy 2030-ra minden városban csak e-buszok közlekedjenek, de egyre több az elektromos kukásautó is. A távolsági áruszállításban azonban nehezebb átállni az elektromos járművekre, itt technológiai ugrásra, azaz az e-kamionok hatótávolságának növelésére és töltési idejük csökkentésére van szükség. Az elektromos autózás terjedésének pedig nem a fogyasztói szándék, hanem a járművek ára szab egyelőre korlátot, de ez valószínűleg a nem túl távoli jövőben változni fog - fűzte hozzá. Áder János emlékeztetett, hogy az EU 27 országából 10 van, amelyik 30 százaléknál nagyobb mértékben csökkentette a szén-dioxid-kibocsátását, és a világban 21 olyan ország akad, amely úgy tudta növelni a GDP-jét, hogy az üvegházhatásúgáz-kibocsátását csökkentette. Magyarország mindkét csoportban benne van. Az államfő azonban figyelmeztetett: Magyarország ugyan vízben gazdag helynek tűnik, de a vizek 90 százaléka a szomszédos országokból érkezik, miközben egyszerre kell védekezni a 8-10 évente levonuló rekordárvizek és az egyre gyakoribb aszályok ellen. A szinte félsivatagossá vált Homokhátság vízpótlása öt éven belül megoldódhat. Húsz éve Magyarország szennyvizeinek 20 százalékát tisztítottuk meg, ma 95 százalékát, 2030-ra pedig mindenütt megvalósul a szennyvíz-tisztítás - sorolta az eredményeket. Persze maradtak problémák bőségesen, például az épületenergetikai hatékonyság javításában is sok tennivaló van még, de nem szabad megfeledkezni a nyilvánvaló eredményekről sem - hívta fel a figyelmet Áder János.


V New Jersey to po bouři vypadá jako ve válečné zóně

S ústupem bouře Sandy začíná severovýchodní pobřeží USA sčítat škody. Pobřežní města a čtvrti jako by si přivlastnil Atlantik. Živel bral domy, mosty, silnice, mola, vyvracel stromy a sloupy elektrického vedení. Zanechal po sobě hromady trosek, krátery v zemi a bahnitá jezera. Některá místa na pobřeží vypadají jako Benátky se stovkami kanálů temně šedé vody namísto ulic. V Seaside Heights v New Jersey trčí z vody pozůstatek horské dráhy z tamního zábavního parku, 45metrové molo leží rozlámané na pláži, vítr a vlny si s ním pohrály jako s pápěřím. „Jsme na ground zero. Děláme dětské krůčky a snažíme se zachovat alespoň nějaké zdání toho, co bylo. Už nikdy to nebude jako dřív. Nacházíme se v oceánu. Je to katastrofa,“ popsal pro CNN starosta města Bill Akers. Loď na kolejích v Metru ve státě New York „Bylo to jako ve válečné zóně, neuvěřitelné, bralo to budovy, celé mizely, věci lidí byly rozesety všude do okolí,“ popsal dění v pobřežní obci Wall ve státě New Jersey Bryan Murawski. „Občas berete jako samozřejmost to, co máte. Je těžké to strávit. Lidé si pomáhají s maličkostmi, jako třeba s kávou anebo toaletním papírem,“ dodal. Beach Haven v New Jersey Odklízení následků ničivé bouře, která si na severovýchodě USA podle posledních bilancí vyžádala 72 obětí, potrvá dlouhé týdny. PrezidentBarack Obama, který v úterý navštívil postižená města Atlantic City a Brigantine, slíbil, že vláda nepřestane pomáhat, dokud nebude všechno uklizeno. Prezident Barack Obama navštívil bouří poničené New JerseyVideo: Novinky/Reuters „Nebudeme tolerovat byrokracii. Zavedl jsem ve svém týmu pravidlo 15 minut: zavoláte zpět každému, kdo volal, ať už je to starosta, guvernér anebo okresní zástupce,“ slíbil prezident. Dodal, že na postižené lidi myslí a modlí se za ně. „Tohle potrvá dlouho,“ upozornil Obama na to, že okamžitá obnova není možná. Guvernér státu New Jersey, jenž Obamu doprovázel, nešetřil chválou na adresu prezidenta a jeho reakci na krizi, i když je republikán a v kampani před volbami podporuje Obamova soka Mitta Romneyho. „Nemohu prezidentovi dostatečně poděkovat,“ řekl. Prezident Barack Obama s guvernérem Chrisem Christiem v postiženém městě Brigantine Velká voda na ostrově Fire Island ve státě New York Zkáza v newyorském Brightonu Není ale jasné, jak se vláda postaví k požadavku guvernéra státuNew YorkAndrewa Cuoma, který Obamu požádal, aby federální rozpočet uhradil celou odhadovanou škodu ve výši šest miliard dolarů. Agentura Reuters připomněla, že rozpočet státu je omezen kvůli ekonomické krizi. Pokud Washington žádost schválí, bude to oproti loňsku významná změna. Tehdy federální vláda pokryla 75 procent nákladů na úklid po bouři Irene, která region zasáhla. V South Amboy ve státě New Jersey se loď ocitla na železničním mostě. Sea Bright, stát New Jersey Spoušť po bouři v New Yorku O větší podíl federálních peněz požádali kvůli mimořádnému rozsahu bouře také dva senátoři ze sousedního státu New Jersey, jenž při úderu Sandy utrpěl největší škody. Ve 13 amerických státech, které bouře zasáhla, se do odklízení trosek a obnovy zapojilo 10 000 příslušníků národních gard. Bez proudu nadále zůstává šest miliónů Američanů, dvě třetiny z nich žijí v New Yorku a New Jersey. Lidé v Madison Parku v New Jersey čekají u čerpací stanice, až na ně přijde řada a mohli si natankovat palivo pro své záložní zdroje doma. V zasažené oblasti jsou stále odstaveny tři jaderné elektrárny, v řádu dnů by se ale k síti mělo připojit newyorské jaderné zařízení Indian Point. Energetické společnosti ujišťují, že nehrozí žádná jaderná havárie podobná té v japonské Fukušimě. Odstavené reaktory prý nevykazují žádné problémy. Z ropného zařízení na severu New Jersey, které bylo kvůli bouři uzavřeno, unikla do okolních vod nafta. "Nikdo nebyl zraněn a k žádnému dalšímu úniku po prvotní havárii nedošlo," oznámila společnost Motiva, která je společným podnikem firem Shell a Saudi Refining. Seaside Heights ve státě New Jersey Stanice NBC s odvoláním na pobřežní stráž informovala, že do vod mezi Sewarenem v New Jersey a newyorským Staten Islandem se dostalo 115 000 litrů nafty. Na likvidaci škod pracuje 200 lidí.


Musíme si připustit, že se nám teď nebude žít líp, nabádá expert

Ekonomika je s válkou těsně provázaná. Její síla často rozhoduje o tom, kdo zvítězí. Válka má ale na ekonomiku silný vliv. O dopadech konfliktu na Ukrajině na tuzemskou ekonomiku v podcastu Zbytečná válka hovoří ekonomický redaktor Petr Skočdopole z webu MotejlekSkocdopole.com, dále bezpečnostní analytik a občasný komentátor Novinky.cz Milan Mikulecký a Alex Švamberk ze zahraničního oddělení Novinky.cz, specializující se na ozbrojené konflikty. V DNEŠNÍM DÍLE SE MIMO JINÉ DOZVÍTE: Česká ekonomika v posledních letech utrpěla hned několik silných ran. První přišla s koronavirovou pandemií a druhá s konfliktem na Ukrajině. Ekonomický redaktor Petr Skočdopole je toho názoru, že se dosud na ekonomice mnoho faktorů neprojevovalo. „Masa peněz z fiskální politiky natekla do kapes občanů. Utrácení minulé vlády bylo masivní, ale v drtivé většině se tomu dalo předejít,“ uvedl. Hlavním z činitelů, které stojí za stavem naší ekonomiky, je podle něj uměle vytvořená poptávka. Milan Mikulecký naopak upozorňuje, že peníze ze státní kasy sice odešly, ale důležité je kam. „Podpory šly do kasin, Michalu Davidovi a vdově po Karlu Gottovi. Je otázka, zda to lidé, kteří to skutečně potřebují, pocítili,“ řekl bezpečnostní analytik. „Je to jedna z nejtěžších zkoušek, které bude demokratický svět zažívat. Budeme si muset připustit, že se nám nebude žít líp,“ řekl Skočdopole s tím, že by situace byla mnohem horší, kdybychom se ruské agresi nepostavili. „Chci věřit, že vláda k tomu bude přistupovat uvážlivě a budeme pořizovat zbraně, které budou primárně určené k obraně,“ uvedl Mikulecký, který ale upozorňuje, že stejně jako ostatní vládní resorty ani ministerstvo obrany nevysvětluje věci dostatečně. Obranyschopnost země nevychází pouze z toho, kolik zbraní drží, ale především v jaké je kondici. „Švédsko, které bylo velmi bohaté, si svoji neutralitu dokázalo zaplatit. Dneska už ví, že na to nemá, a i to je jeden z důvodů, proč usiluje o členství v NATO,“ vysvětluje analytik a dodává, že cena za neutralitu je mnohem vyšší než členství v Alianci. Jedním z dopadů konfliktu na Ukrajině jsou mimo jiné stoupající ceny energií a pohonných hmot. „Nějaké regulatorní pravomoci vláda má. Dá se něco dělat s ČEZem, ale to je akciová společnost, jejímž primárním cílem je zisk,“ doplňuje Skočdopole a uvádí, že Česko je v mnoha odvětvích extrémně odstátněné. Některé české firmy byly orientované na export do Ruska nebo tam přímo měly své pobočky. Kvůli válce tak mnoho z nich ztratilo své odbytiště. „Je to dopad skrz celou ekonomiku. Výrobci dnes pociťují nejvíce nárůst cen energií a v některých oborech je to zdrcující, například u skláren nebo železáren,“ dodává Skočdopole. S rostoucí inflací bude stoupat i tlak ze strany zaměstnanců na růst mezd a Skočdopole upozorňuje, že v některých odvětvích může přibýt insolvencí a pádů firem, což může být i jedním ze zájmů Ruska. „Řekl bych, že v debatě, k čemu válka slouží, si to může ospravedlnit tím, že pomáhá oslabit Západ. A není to jen boj o území na Ukrajině,“ doplnil. „Rusko minimálně v Německu financovalo iniciativy, které se tvářily jako ekologické, ale které ve skutečnosti prosazovaly ruské zájmy,“ řekl Mikulecký, který tímto narážel na velké výnosy, které má Rusko z prodeje ropy. Skočdopole se ale domnívá, že by Evropa měla stále pokračovat ve své „zelené cestě“, a to i přes to, že existuje mnoho dalších problémů, které společnost musí řešit. „Z dlouhodobého pohledu vychází nejlépe jaderná energetika. V Německu naprosto nesmyslně a hystericky Angela Merkelová uzavřela to, co dávalo smysl, a byla jedním z politiků, kteří aktivně prosazovali více ruského plynu,“ vysvětluje Mikulecký a dodává, že Evropa místo bezpečnosti a cen energií řešila pouze jejich ekologický dopad. „Odhady jsou takové, že dvojciferná inflace bude určitě do konce roku, ale záleží na tom, jak se bude chovat vláda, Rusko a lidé, protože ti také inflaci určují,“ podotkl Skočdopole, který doufá, že příští rok na jaře by mohla být inflace pod pěti procenty.


Ukrajinci potíže pracovního trhu nevyřeší, říká Dlouhý

Vyšší inflace přetrvá po zbytek roku, ale od jara už by se zvyšovat nemusela, nepřijde-li šok u dodávek fosilních paliv. Ani vlna uprchlíků z Ukrajiny teď ale nevyřeší nedostatek lidí na pracovním trhu, hlavně v průmyslu. Právu to řekl prezident Hospodářské komory ČR Vladimír Dlouhý. Dnes už docela dobře víme, co jsou hlavní zdroje inflace, ale moc nevíme, jak s ní dobře bojovat. Je důležité rozlišovat jak poptávkové faktory inflace, tak nabídkové, převážně nákladové. A na té nabídkové straně, které faktory jsou domácí a které jsou dovezené jako externí šok, přičemž mezi všemi těmito faktory asi největší vliv mají právě ty dovezené vnější šoky. Zejména drahé energie nyní zvyšují ceny všeho ostatního. Na poptávkové straně to ze začátku byly nahromaděné úspory z doby covidu, kdy lidé nemohli utrácet, přispělo také tehdejší rozběhnutí ekonomiky, stejně jako rozhazovačná politika minulé vlády z volebních důvodů. V celé Evropě je to také důsledek hodně uvolněné politiky centrálních bank v období covidu a dlouhodobého kvantitativního uvolňování. Ano, byl to krok k podpoře evropské ekonomiky, který však zvýšil měnovou zásobu a přispěl k inflaci. Externí šoky mají nicméně prvotní původ v nárůstu cen plynu. Před rokem touto dobou se začaly výrazně vyprazdňovat zásobníky plynu v celé Evropě. Původně to byl důsledek nižší poptávky během covidu, vlastníci zásobníky tolik nedoplňovali, a když chtěli doplnit, tak se ukázalo, že Gazprom nedodává. Nemůžeme vyloučit, že to byla příprava na válku. Nedostatek plynu pak vedl k prudkému růstu jeho ceny, to zvedlo ceny elektřiny a prvotní inflační šok druhé poloviny loňského roku byl na světě. Následoval druhý šok, válka. To ceny energií samozřejmě nestabilizovalo, naopak. Navíc inflaci prohloubila jednak obecná nejistota, jednak růst cen v jiných oblastech, příkladem mohou být zemědělské produkty. Ukrajina i Rusko jsou významnými vývozci třeba na Střední východ, což znamená, že obchodníci ze Středního východu nyní přicházejí k nám a jejich poptávka tlačí ceny, například pšenice, nahoru. Nepřímým inflačním faktorem je struktura našeho energetického trhu, kdy stát nemá v rukou v podstatě žádné okamžité regulační nástroje. Konečně nezanedbatelným faktorem je sice pochopitelná, ale silně proinflační snaha odborů tlačit na růst mezd. Podnikatelé proto navíc k nákladové inflaci musí zvyšovat mzdy, což je ještě umocněno nízkou nezaměstnaností, tedy nedostatkem lidí, a to i při zpomalení růstu. To je pravda. Inflační očekávání odráží pohled investorů a podnikatelů do budoucna, na inflaci v Evropě i doma. Jistě jsou podnikatelé, kteří – když jim to trh dovolí – marže udržují, růst nákladů přenášejí automaticky. Někteří při vidině vyšší budoucí inflace marže i zvyšují, možná v některých případech i situaci zneužívají. Velké množství podnikatelů musí však marže snižovat, často velmi dramaticky. Záleží to na tom, o jaký trh se jedná, jestli jsou to produkty, které lidi musí kupovat, tam se to daří převést okamžitě, třeba potraviny. Poptávka se však kvůli dopadům vysokých cen energií bude patrně snižovat a omezovat ji budou lidé nejen z nízké, ale možná i ze středně příjmové vrstvy. Pak zde pořád bude skupina lidí, kteří budou utrácet stejně i nadále. Společnost se začne trochu štěpit na ty, co to zvládnou, a na ty, co opravdu budou potřebovat pomoc, podporu. Očekávání ČNB, že inflaci dostaneme ke dvěma procentům ve druhé polovině roku 2023, považuji za optimistické, bude to později. A ptám se, zda je nutné držet inflační cíl dvě procenta, nebylo by lepší třeba ho zvýšit na tři? Stabilizovat rychleji i ta inflační očekávání. Odhadnout vrchol neumím, hodně se hovořilo o létě, po létu, ale záleží to samozřejmě na ukrajinském konfliktu, který hodně přilévá do ohně inflačním očekáváním. Souvisí to s tím, jak vůbec budou vypadat dodávky fosilních paliv z Ruska. Záležet pak bude i na tom, jak dlouho budou narušené nabídkové řetězce dalších surovin typu vzácných kovů či zemědělských základních produktů. A také, jestli opět nedojde k nějakému narušení nabídkových řetězců u mezivýrobků, typickým příkladem jsou ty již slavné čipy. Pokud se nepřeruší dodávky fosilních paliv, tak bych očekával vyšší inflaci po celý tento rok, ale od jara 2023 další zvyšování už ne. Do té doby nás však inflace trápit bude, s dopadem na životní úroveň, bude mít i vliv na nákladovost firem a konkurenceschopnost. V obtížné situaci jsou hlavně malí a střední podnikatelé, nejvíc v energeticky nejnáročnějších oblastech, jako jsou sklárny, některé zemědělské podniky apod. Velký podnik bude třeba rok ve ztrátě, sníží se mu odbyt, akcionářům klesne cena akcií, vyhodí současný management, ale ten podnik přežije, bude normálně dál fungovat, normálně vyrábět. Sešli jsme se s vládou a rozhodli jsme se, že se budeme bavit podle tří časových horizontů – okamžitá, krátkodobá opatření, dále střednědobá v horizontu jednoho až dvou let a dlouhodobá. Vláda se rozhodla zatím inflaci řešit sociálním kanálem, zvýšením přídavků na děti, podporou důchodců atd., nicméně podnikatelé mají pocit, že pro ně zatím žádná okamžitá podpora není. To se nyní snad změní, vláda s námi jedná, ale otevřeně řečeno, podnikatelé v krátkém období mnoho očekávat nemohou. Vláda nemá v rukou legislativní či technické nástroje, aby mohla regulovat třeba ceny energií. Stejně tak stav veřejných financí nedovolí nějaké kompenzace, které by navíc musely být daleko plošnější a složitější než v době covidu. Nicméně dohodli jsme se zhruba na devíti bodech, shodli jsme se však, že je nebudeme zatím medializovat. Některé možnosti i v oblasti kompenzací dává tzv. dočasný krizový rámec Evropské komise. Dohodli jsme se vytvořit na to pracovní skupiny a do měsíce by měl být hotov nějaký konkrétní návrh krátkodobých kroků. Ve střednědobých opatřeních jsou zásadní změny na energetickém trhu, tak aby vláda nějaké regulační nástroje v rukou opravdu měla. Dále, pokud se Evropa chce během dvou let odpoutat od dovozu plynu z Ruska a současně i zvýšit nezávislost na ruském dovozu ropy, pak vláda musí vyjednat konkrétní podmínky právě pro naši zemi. To je velmi důležité i z pohledu další inflace, neboť pokud v podnikatelské veřejnosti převládne názor, že máme k dispozici krizová řešení, sníží se též inflační očekávání. Pak je to dlouhodobý horizont, kdy se jedná především o změnu energetického mixu. Jde především o definitivní potvrzení výstavby jaderné energetiky a přehodnocení podpory obnovitelných zdrojů. Jedna věc je, že se nám nelíbí některé aspekty Green Dealu, druhá věc je si přiznat, že ČR v oblasti obnovitelných zdrojů energie zaspala. Máme pouze velkou, ale politicky zdiskreditovanou fotovoltaiku. To je nutné napravit a připravit skutečně efektivní, realistický a celospolečensky prosazovaný program podpory obnovitelných zdrojů. To nám pak dá prostor pro politická jednání s cílem přehodnotit některé střednědobé cíle v oblasti dekarbonizace, když ty dnešní při současném rychlém odpoutání se od ruských dovozů paliv nejsou pro ČR realistické a ekonomicky schůdné. Pořád situace není katastrofální, aby masově propouštěly střední a větší podniky. Bojím se bankrotu malých a středních podnikatelů, což nezaměstnanost může zvýšit, ale ne nějakým zásadním způsobem. Co se týká pracovního trhu, nejsem si jist, zda nám současná ukrajinská migrační vlna pomůže. Možná v některých sektorech, jako jsou služby, a v některých regionech. V průmyslu však téměř vůbec. Pokud by nemalá část Ukrajinců zde trvale zůstala, pak samozřejmě ano, ale v horizontu 10 až 15 let, v příští generaci. Takže napětí na pracovním trhu bude pokračovat a je to problém. Inflace se jednou stabilizovat bude, válka jednou skončí, budeme chtít znovu restartovat ekonomiku k solidnímu růstu, ale „nebudou lidi“, minimálně v některých segmentech. V Česku je v krizových situacích rozpor mezi společensko-sociálním cítěním zaměstnanců a odborářů, kteří mají pocit, že reprezentují ty, kteří jsou ekonomicky opravdu postiženi, a stejným cítěním podnikatelů, kteří mají pocit, že je na ně taky obrovský tlak. A jeden druhému nevěří. Skupina reprezentovaná odbory naznačuje, že podnikatelé jsou bohatí, že to na ně nedopadne a že mají svoje auta, golf, dovolené a marže a že by mohli daleko víc zvyšovat platy a snížit si zisky. Já na to odpovídám, ať se jedou podívat na malé a střední zámečnické a další firmy, kde ti majitelé často mají životní úroveň, která je postižena někdy i více než u nízkopříjmového zaměstnance. Po takových ranách, jako je růst cen energií, se sotva drží nad vodou. No, to je ovšem něco jako průměrná teplota za nemocnici, která také nic neříká o zdraví jednotlivých pacientů. Například energetické firmy nyní mají vzhledem k situaci nadstandardní zisky, což zvyšuje celkový balík zisků firem. Ale ať se pan Středula (předseda Českomoravské konfederace odborových svazů – pozn. red.) podívá na některé menší firmy, kde – opakuji – najde podnikatele, kteří mají stejně těžký život jako nízkopříjmový zaměstnanec. Jestli někdo chce v této době jít touto cestou, tak je to krajně nezodpovědné. Pokud by šly odbory do generální stávky, tak samozřejmě tím ohrozí sociální smír. Stejně tak jako si myslím, že ohrožují sociální smír nezodpovědné billboardy hnutí ANO, které míří na podprahovou úroveň lidí, kteří skutečně trpí, ale vytváří v nich pocit, že někdo tady za to může a nejmenuje se Andrej Babiš, ale nějak jinak. To je strašně nebezpečné hraní si s ohněm. A teď nechci říct, jestli za něco může Babiš nebo Fiala. Ale jde o to, že politici, jakkoliv rozumím, že se blíží komunální a prezidentské volby, si prostě musí uvědomit, že potřebujeme sociální smír, a ne že mám nějaký politický cíl, kterého chci dosáhnout, ať se děje, co se děje. Určitě se minimální mzda musí zvýšit. O dva tisíce je ale mnoho. Kolik budeme navrhovat, si ještě rozmyslíme. Všichni, kdo o tom uvažují, si musí uvědomit, že se nejedná ani tak o samotnou minimální mzdu, protože tu pobírá kolem tří procent zaměstnanců, ale jde o zaručené mzdy, které se od minimální odvíjejí a jejichž růst má už zásadní dopad na inflaci a makroekonomickou stabilitu. Podnikatelé budou muset mzdy kvůli situaci na pracovním trhu zvyšovat, i když se jim to samozřejmě nelíbí. Jsou připraveni částečně absorbovat růst mezd i do snížených marží, ale má to svoje hranice. Navíc čísla jasně ukazují, že podnikatelé mzdy zvyšují už teď, tak proč vyhrožovat generální stávkou? A je lepší zvyšovat mzdy přes jednání mezi podnikatelem a zaměstnancem, ať je v podobě kolektivního, nebo individuálního, než byrokraticky administrativním úkonem, automaticky, právě přes zaručené mzdy zvýšit celkovou mzdovou hladinu příliš vysoko. To překvapuje i mě. Přes to razantní zvýšení základních sazeb a zdražení úvěrů, zatím to tak je. Opravdu naše průzkumy ukazují, že větší problém je dopad inflace, hlavně nárůst cen energií a situace na pracovním trhu, případně byrokracie a přebujelá administrativa. To se může samozřejmě výrazně změnit, protože efekt zvyšování jak základních sazeb, tak i dalších kroků ČNB se vždy projevuje až s nějakým časovým zpožděním. Poptávkové tlaky, o kterých jsme na začátku mluvili, se postupně budou vyčerpávat a zřejmě začnou převládat ty nabídkové, nákladové. V takové situaci může být politika ČNB pro boj s inflací méně efektivní. A to jak v podobě zvyšování základních sazeb, tak přes intervence na posílení koruny. Ta by musela posílit hodně vysoko, aby to inflaci uklidnilo. To by ovšem zase znevýhodnilo exporty a zpomalilo ekonomiku ještě víc. Uvidíme, jak se situace bude vyvíjet v dalších týdnech. Zda se poptávkové tlaky opravdu vyčerpají, nebo zda se nákladové šoky a z nich následná inflace, přes růst mezd, projeví nadále i na poptávkové straně. Čím více budou odboráři úspěšnější se zvyšováním mezd, tím spíše může ČNB ještě dále zvyšovat sazby. ČNB bude muset tyto věci podrobně analyzovat a nový guvernér navíc udělal chybu, když hned při své inauguraci naznačil, co bude chtít, aby dělala bankovní rada v srpnu. Za to země zaplatila částí devizových rezerv, ČNB musela okamžitě intervenovat, aby zamezila poklesu koruny. Je to do určité míry otázka, do jaké míry vláda může mít v rukou některé nástroje. Už jsme mluvili o tom, že krátkodobě toho moc není, kromě stabilizace veřejných financí. Každý krok, který alespoň trochu sníží dopad růstu cen energií do nákladů firem, však centrální bance v boji s inflací pomůže. Absurdní otázka pro prezidenta Hospodářské komory, z této pozice nemohu připustit žádné výrazné zvyšování daní. Jako Vladimír Dlouhý ekonom však řeknu, že pokud nebudeme stabilizovat veřejné finance, nebo dokonce připustíme další růst deficitu a zadluženosti, pak nás během tří čtyř let zvýšení daní nemine. Pokud tuto krizi přežijeme s tím, že deficity a zadluženost se nezhorší, tak si dokážu představit, že relativně nízká daňová úroveň, která je pro českou ekonomiku charakteristická, by mohla tuto krizi přežít. Nechci to komentovat, je to jeho výsostné rozhodnutí. Já jsem se o tuto funkci ani nijak nesnažil, dozvěděl jsem se o tom ze sdělovacích prostředků. Panu prezidentovi jsem pak jen sdělil, že pokud mě vybere, tak to přijmu. Mohu pouze potvrdit, že jsem na post v expertním týmu pana prezidenta rezignoval. Nic dalšího komentovat nebudu.


Kész Paks felülvizsgálati jelentése

Kövesse az Indexet Facebookon is! Kapcsolódók (5) A paksi atomerőmű elkészítette és benyújtotta a nukleáris hatóságnak a Célzott Biztonsági Felülvizsgálatról szóló jelentését, amelyet a Fukusimában történt atomerőmű baleset nyomán végeztek el – közölte az Országos Atomenergia Hivatal )OAH). A felülvizsgálatot az Európai Tanács felhívására minden atomerőművel rendelkező európai ország elvégzi, hogy feltárja azokat a lehetőségeket, amelyek segítségével a fukusimaihoz hasonló következmények minden ésszerűen feltételezhető esetben elkerülhetőek lesznek. A jelentés előzetes áttekintése alapján Rónaky József, az OAH főigazgatója azt mondta, hogy az alapvető biztonsági funkciók tekintetében az atomerőmű eleget tesz a nemzetközi elvárásoknak. Ezt - tette hozzá - az Időszakos Biztonsági Felülvizsgálatok is alátámasztják. A nukleáris hatóság szerint a pozitív megállapítások mellett azonosítható néhány olyan változtatási lehetőség is, amellyel az erőmű ellenálló képessége tovább növelhető. A hatóságnak két hónap áll rendelkezésére a jelentés részletes elemzésére, és arra, hogy meghatározza szükséges és javasolt intézkedéseket, hangsúlyozta Rónaky József. Kövesse az Indexet Facebookon is!


Při hrozbě kyberútoku by vláda měla stejné pravomoci jako v případě války

Kybernetické útoky hackerů mohou ohrozit bezpečnost státu a obyvatel stejně jako přírodní katastrofy, válka či teroristický útok a je potřeba se jim účelně bránit. A tak ČR dohání vyspělé země zákonem, který umožní vládě rychle a účinně jednat. Národní bezpečnostní úřadpřipravil nový zákon o kybernetické bezpečnosti, který by měl dátvládámdo ruky účinný nástroj proti hackerům a kybernetickým útokům. Zákon již prošel připomínkovým řízením. Budoucí kabinety by v případě nejvyššího ohrožení, kdy by útok směřoval proti ekonomicky a bezpečnostně důležitým cílům, jako jsou jaderné elektrárny, rozvodná síť, banky, nemocnice apod., mohly vyhlásit nouzový stav. Tedy by mohla na určitou dobu omezovat práva a diktovat povinnosti obyvatelstva i soukromých firem. Mohla by nařídit shození telefonní sítě, evakuaci lidí a majetku, zakázat vstup, pobyt a pohyb na vymezených místech, uložit pracovní výpomoc nebo povinnost poskytnout věcné prostředky k řešení krizové situace. Zákon, který připravili právní experti na podkladech NBÚ, by měl začít platit 1. ledna 2015. „Systém by měl zabezpečit důležité kybernetické systémy, které zajišťují důležité služby, jako je energetika, bankovnictví, zdravotnictví,“ řekl Právu jeden z autorů zákona, místopředseda komise pro správní právo Legislativní rady vlády Pavel Mates. Nejvážnější stupeň ohrožení je podle něj stav, kdy mohou být napadeny veřejné registry a sítě, kdy se alespoň na určitou dobu může zhroutit státní správa nebo bude napadena energetická síť a přestane proudit elektrická energie. Podle expertů tu podobný zákon měl být již několik let. Podle počítačového odborníka Giuliana Giannettiho, který měl před lety na starosti bezpečnost počítačových sítí na ministerstvu obrany, nás řada zemí předběhla. „Když jsem pracoval na obraně, tak nás Nizozemci požádali o radu, jak takový úřad udělat, a dnes už ho mají hotový a v ČR se o tom jenom mluví,“ řekl Právu. Dodal, že přesto je potřeba ocenit, že v našem neklidném politickém prostředí úřady k něčemu dospěly. Ve světě se na hackery a počítačové útoky již částečně připravili. V roce 2011 byla např. schválena nová koncepce kybernetické obrany NATO, která nevylučuje použití zbraní v následku kybernetického útoku. Monitorovat síť a shromažďovat informace o rizicích a případných útocích bude soukromá firma, kterou stát bude muset vybrat ve výběrovém řízení. „To státní správa nemůže dělat, protože by bylo potřeba najmout přes 300 úředníků,“ poznamenal Mates. Výběrové řízení podle něj bude velmi přísné. „Bude to muset být pouze česká osoba, bude muset mít veškeré technické a personální vybavení. Bude muset mít transparentní vlastnickou strukturu, v žádném případě ji nebude moci vlastnit někdo přes akcie na majitele. Nebude moci mít finanční závazky vůči komukoli,“ podotkl. Tato firma bude předávat zprávy NBÚ a ten bude zvažovat, jaké opatření použít. Podle zákona bude mít úřad k dispozici tři stupně opatření. V případě mírného ohrožení určené instituce, jako jsou banky, úřady nebo nemocnice, dostanou varování, aby byly ostražité. Při druhém stupni úřad vyzve ohrožené, aby zvýšili svou ochranu. „Bude to zřejmě příkaz: vypněte určité systémy nebo zapněte další filtr či jinou ochranu,“ uvedl Mates. Při největším nebezpečí útoku vláda bude moci vyhlásit nouzový stav. „Jde o situace, kdy se bude moci zabránit katastrofě, např. když bude ohroženo řízeníTemelínanebo když budou napadeny banky,“ poznamenal Mates. Dodal, že NBÚ nebude nikdy zveřejňovat zdroj a obsah varování. Útoky na české veřejné sítě a servery jsou stále častější. Naposledy hackeři zaútočili v březnu na vyhledávače a banky.


Bývalý velvyslanec v Rusku: Pojďme dát Putinovi přes hubu

V mezinárodním společenství se Vladimir Putin chová jako tzv. vor v zakoně, mafián, který si vytváří vlastní pravidla, a k tomu disponuje jaderným knoflíkem. Takto na ruského prezidenta nahlíží diplomat a bývalý velvyslanec v Rusku Petr Kolář. S ním o Putinově způsobu uvažování a vidění světa hovořil ve studiu komentátor Novinek Alexandr Mitrofanov. „Pojďme Putinovi dát přes hubu. Máme jedinou možnost, a to jít tam vojensky a zahnat ho. Nemyslím tím napadnout Rusko, ale jít bránit Ukrajinu,” říká Kolář s tím, že by k takovému kroku muselo dojít bez souhlasu Rady bezpečnosti OSN. „Museli bychom tam jít jako širší mezinárodní společenství demokratických států, nejen jako NATO, abychom tím nepotvrdili Putinovu představu o válce se Severoatlantickou aliancí,” myslí si Kolář. „My máme co do činění nejenom s diktátorem, který ze současného Ruska udělal fašistický stát, ale máme co do činění s hlavou jaderné mocnosti, s člověkem, který si dlouhodobě klade asi za vinu, že Sovětský svaz mohl zkolabovat. On to zažíval jako agent KGB v Drážďanech. Pro něj to muselo být strašlivé trauma. Myslím si, že to je nejenom jeho celoživotní trauma, ale i úkol, který si sám sobě dal, to napravit,” říká Kolář k současnému ruskému prezidentovi Vladimiru Putinovi. POSLECHNĚTE SI DALŠÍ PODCASTY ZE SÉRIE „ZBYTEČNÁ VÁLKA”: Dodává, že Putina ovlivnilo jak dětství, které prožil v ulicích Petrohradu, tak i výcvik, který dostal v tajných službách: „Jak byl cvičen v KGB, tak oni mají trošku jednoduché pohledy na věc: 'Jsi s námi? Tak jsi náš. Jsi proti nám tak, tak jsi nepřítel, nebo dokonce zrádce, a ty je potřeba eliminovat'.” Petr Kolář hostem podcastu Zbytečná válkaVideo: Novinky Na mezinárodním poli se pak Putin podle Koláře staví do role takzvaného vora v zakoně, mafiána, který si vytváří vlastní pravidla. „Na všechno, co je mezinárodně uznané, kašle. Nějaká Charta OSN? K čemu by se tím řídil. Dokonce bizarně využil článek 51 Charty OSN, právo na sebeobranu, ke zdůvodnění invaze na Ukrajinu. Rusko se tam vlastně jde bránit, je to jejich právo na sebeobranu, proti nacifikaci Ukrajiny, proti nepřátelství, které Ukrajinci, kteří nejsou proruští, představují. Tento vor v zakoně, tento fašizoidní mafián najednou má možnost mít v ruce něco, čím nás drží pod krkem, a to je jaderný knoflík,” uvedl. Problém Západu podle bývalého velvyslance v Rusku je, že nerozumí tomu, jak Putin, o kterém už bývalá americká ministryně Madeleine Albrightová řekla, že je to „chladnokrevný kágébák”, opravdu uvažuje. „On se zamkl ve své představě světa, kterou si stvořil a kterou už dávno dával najevo. Trošku se zapomíná, že jako premiér v prosinci roku 1999, než se stal prezidentem po Jelcinovi, publikoval na stránkách webu Ruské federace svoji představu, kde se vyznává ze tří věcí,” řekl. „Když to shrnu, tak první je přesvědčení, že Rusko může přežít pouze jako velmoc, a v tomto pojetí jsou vždy zakomponovány Bělorusko a Ukrajina, Kyjev jako matička měst. Druhá věc je, že tím pádem je Rusko povoláno k tomu, aby se stalo třetím Římem. Je to dlouhodobá představa ruských nacionalistů a ideologů, často spojená s církví. A třetí věc je, že jim v tom nikdo nezabrání, protože prohnilý, zkorodovaný, liberální Západ nemá už jinou budoucnost, než je konec a rozpad. Kdybychom se podívali do historie, tak on už tehdy říkal, o co mu půjde,” dodal.


Viděl jsem stovky centrifug, řekl ohromený vědec o KLDR

Severní Korea instalovala 2000 centrifug na obohacování uranu Washington- Spojené státy varují KLDR před její snahou získat obohacený uran pro vyrobení jaderné bomby. Do Asie přijel zmocněnec amerického prezidenta pro Severní Koreu Stephen Bosworth. Ten má na svých cestách v Soulu, Tokiu a Pekingu zjistit, jestli KLDR skutečně ve svém jaderném komplexu v Jongbjonu instalovala 2000 centrifug na obohacování uranu. Zprávu o severokorejském programu na výrobu obohaceného uranu přinesl americký jaderný expert Siegfried Hecker, který laboratoř v KLDR minulý týden navštívil. "Bylo to ohromující. Místo toho, abych viděl několik řad odstředivek, které jsem věřil, že bude KLDR mít, se přede mnou rozprostřela moderní laboratoř s více než tisícovkou odstředivek úhledně vyrovnaných vedle sebe," popisuje dojmy americký vědec. Sám však neviděl odstředivky při práci, a nemůže tak potvrdit, jestli jsou plně funkční.  Severokorejští činitelé prý Heckerovi tvrdili, že zařízení vyrábí uran obohacený na 3,5 procenta, což je úroveň nezbytná pro využití v jaderných elektrárnách. O tom, že zařízení je primárně určeno na výrobu paliva pro civilní jaderné elektrárny je přesvědčen i Hecker. Podle březnové zprávy Ústřední zpravodajská služba (CIA) má Pchjongjang skutečně možnost vyrábět jaderné hlavice s náloží o síle několika kilotun. Svůj odhad CIA založila na analýze jaderného testu, který Severní Korea provedla loni v květnu. V posledních letech provedla KLDR dva jaderné pokusy. Zatím se však neprokázalo, že by vlastnila funkční jaderné zbraně.


Turecko ako sprostredkovate v americko-iránskom spore?

Turecký prezident Recep Tayyip Erdogan vyjadril ochotu zohráva úlohu sprostredkovatea v spore medzi Spojenými tátmi a Iránom - pri zmierovaní napätia medzi oboma krajinami v súvislosti s jadrovým programom Teheránu. Ako napísala agentúra AP, Erdogan to tureckým novinárom povedal poas návtevy íny. Jeho vyjadrenie zverejnil vo tvrtok provládny denníkSabah. Erdogan uviedol, e oprípadnom sprostredkovaní dialógu diskutoval sjaponským premiérom inzóom Abem poas minulotýdového summitu krajín skupiny G20 vOsake. Abe tureckého lídra poiadal, i by Turecko vtejto veci mohlo spolupracova sJaponskom. Erdogan Abemu povedal, e bude ochotný stretnú sa spredstavitemiIránu. Americký prezident Donald Trump odstúpil od jadrovej dohody sIránom u vmáji 2018a následne obnovil sankcie na Irán vrátane embarga na dovoz ropy. Tento rok Spojené tátysankcievoi Iránu ete sprísnili, priomnapätiemedzi oboma krajinami sa stupuje. Teherán vjúni varoval, e zvýi úrove obohacovania uránu. Na výrobu jadrových zbraní musí by urán obohatený pribline na 90percent, vysvetuje AP a pripomína, e Irán tento týde prekroil limit pre zásoby obohateného uránu, stanovený jadrovou dohodou.


Hónapokon belül beindulhat az iráni atombombagyártás

Az együttműködés látszatát fenntartva Irán majdnem egészében kiépítette az atombombagyártás alapfeltételének számító urándúsító kapacitását - vélik diplomáciai források. A londoni Times értesülései szerint Izrael már megelőző csapást fontolgat. Irán válaszul "letörölné a világtérképről" a zsidó államot. Kövesse az Indexet Facebookon is! Kapcsolódók (5) Taktikai tárgyalások A Times szakértői szerint immár egyértelmű, hogy Irán nem a busheri atomerőműből kinyert plutóniumot, hanem dúsított uránt kíván használni atomfegyverei előállításához. A lapnak nyilatkozó egyik diplomata szerint "a helyzet súlyos". Irán eddig azt a benyomást próbálta kelteni, hogy együttműködik a Nemzetközi Atomenergia-ügynökséggel, valójában azonban csak az időt húzta, és "most már csak hónapokra vannak a program befejezésétől". A NAÜ egy illetékese a lapnak ugyanakkor azt mondta: az ellenőrök Irán "minden mozdulatát figyelik", és egyelőre nincs bizonyíték arra, hogy a teheráni kormány bomba gyártására akarna elkülöníteni nukleáris alapanyagot. Izrael kész a támadásra Korábban a titkosszolgálatok úgy vélték, Irán a busheri atomerőműből próbál majd plutóniumot kinyerni a bombagyártáshoz. A Sunday Times július közepi értesülései szerint Izrael már fel is készült egy megelőző csapásra az atomerőmű ellen, arra az esetre, ha Oroszország elkezdi fűtőanyaggal feltölteni a reaktorokat. Izrael a nyolcvanas években Irak atomerőművét az átadás előtt rombolta porig. Letörölnék a térképről A Times értesülései szerint az izraeli haderő már a támadás terveit is kidolgozta. "Letöröljük Izraelt a világtérképről" - reagált kedden az izraeli támadás lehetőségére az iráni Forradalmi Gárda. A teljes egészében a főpapok irányítása alatt álló vallási hadsereg szóvivője szerint az Egyesült Államok erejét fitogtatva azzal fenyegetőzik, hogy "beveti veszett kutyáját, Izraelt". "Belátják azonban, hogy Teherán válasza olyan határozott lenne, hogy Izrael eltűnne a világtérképről, és az amerikai érdekek erősen csorbulnának" - mondta a szóvivő. A forradalmi gárdaisták szóvivője szerint Irán nem akar viszályt, de szükség esetén képes megmutatni, hogy válaszcsapásaival tud "kemény és pusztító" is lenni. Kövesse az Indexet Facebookon is!


Bouře v Rusku vyřadila z provozu jaderný reaktor

Silná bouře způsobila selhání jednoho z reaktorů v jaderné elektrárně Balakovskaja v centrálním Rusku. Uvedla to agentura RIA Novosti. „Bouře mezi Saratovskou a Samarskou oblastí ve čtvrtek v pozdních večerních hodinách poškodila dva energetické přívody do čtvrtéhoreaktoru, což vedlo k jeho automatickému vypnutí,“ uvádí se v prohlášení. Úroveň radiace v okolí elektrárny nebyla podle úřadů zvýšená. Reaktor by měl pokračovat v provozu po opravě poškozených přívodů. Jaderná elektrárna Balakovskaja má čtyři modernizované reaktory typu VVER-1000 o výkonu 1000 megawattů každého z nich. V současné době jsou funkční dva, zbylé dva byly začátkem června odstaveny na dva měsíce kvůli plánované údržbě. Jak připomíná ruská agentura, březnová katastrofa japonské jaderné elektrárny Fukušima způsobená obří vlnoutsunamipotvrdila zranitelnost těchto zařízení i s nejmodernějšími bezpečnostními prvky.


Olajspekuláció Irán nélkül

Kövesse az Indexet Facebookon is! Természetesen egyelőre senki sem tudhatja, hogy az iráni válsággal kapcsolatos félelmek mekkora szerepet játszottak az olajlufi felfújásában. Minden jel arra utal azonban, hogy a következő néhány hónapban, de legalábbis egy éven belül ez ki fog derülni – az iráni válság ugyanis, akárki akármit mond, rohamosan halad a megoldás felé. Ha valaki netán csak a szalagcímek szintjén érintkezett az elmúlt hetekben az Iránnal kapcsolatos hírfolyammal, akkor talán meglepőnek találja a fenti kijelentést. Nem csoda, hiszen izraeli hadgyakorlatokról, vagy izraeli vezetők által kilátásba helyezett, és az Egyesült Államok volt ENSZ nagykövete, valamint a volt német külügyminiszter által is vizionált, iráni nukleáris létesítmények elleni légicsapások lehetőségéről éppúgy nem mondhatjuk, hogy jó jelek volnának, mint ahogyan az EU szigorodó szankciói, vagy az iráni hadsereg Izraelt elérni képes rakétákkal végzett demonstratív éleslövészetei sem kimondottan szívderítő fejlemények. Van azonban ennek a hírfolyamnak egy másik ága is, de mielőtt ezt részleteznénk, érdemes felidéznünk, hogy voltaképpen mitől is kellene félnünk, mi is az a valami, amit összefoglalóan iráni válságnak nevezhetünk. Ha szigorúan csak napilapok szalagcímeit olvasnánk, annyit akkor is tudnánk a dologról, hogy Iránnak van egy nukleáris programja, amelynek néhány eleme sok ország számára elfogadhatatlan, a kizárólagos közel-keleti „de facto” atomhatalmi státuszt biztonsága garanciájának tekintő Izraelből nézve pedig egyenesen halálos fenyegetésnek látszik. Az olajár emelkedésére spekuláló befektető tehát nem azért vesz olajat, mert az iráni atomprogram veszélyes, hanem azért, mert az iráni atomprogram elleni esetleges erőszakos fellépés súlyosan fenyegetheti a világ olajellátását. Nem pusztán arról van szó, hogy a világ napi mintegy 85 millió hordós kitermeléséből közel 4 millió hordót Irán ad, és ezzel a Földön a negyedik, az OPEC-ben pedig a második legnagyobb kitermelő. Nagyobb baj, hogy egy Irán elleni katonai fellépés azonnal bizonytalanná tenné a Hormuzi-szoros hajózhatóságát, és ezzel a szaúd-arábiai, kuvaiti, qatar-i, illetve az Emirátusokból származó olaj jelentős része sem jutna el egy ideig a felhasználókhoz – ez már önmagában valódi világkatasztrófa lenne. Ha tehát igazán félnünk kell még az iráni válságtól, akkor tényleg van mitől félnünk – a nagy kérdés az, hogy valóban kell-e. Az eddigiek után aligha meglepő, hogy ebben a néhány bekezdésben amellett szeretnék érvelni, hogy nem, nem kell. Túlélési atomprogram Annak áttekintéséhez, hogy miért nem kell, érdemes egyet hátralépnünk, és megvizsgálnunk, hogy a globális hatalmi játékban milyen szerepet tölt, töltött be ez a bizonyos iráni urándúsítási program, amely „a nemzetközi közösség” – használjuk ezúttal ezt a tőrőlmetszett amerikai kifejezést – rosszallását kiváltotta, és a fentiek okán a világ olajellátását közvetetten ugyan, de súlyosan fenyegetni látszik.A legfontosabb azt rögzítenünk, hogy az iráni atomprogram, pontosabban azon belül az urándúsítás egy nyilvánvalóan eleve átmenetinek szánt, lényegét tekintve túlélési, átvészelési stratégia részeként működik. A fenyegetés, amit részben általa túl kellett élni, át kellett vészelni, az amerikai külpolitika egy bizonyos, konkrét személyi-politikai körhöz köthető irányzata volt. A 2001-es, tragikus emlékezetű terrortámadások után történt, hogy az események által sokkolt republikánus adminisztráción belül átvették a hatalmat azok a neokonzervatívok, akiknek külpolitikai elképzelései ideologikus „térítő” háborúk előkészítése és megvívása körül forogtak. Dick Cheney, Donald Rumsfeld, Paul Wolfowitz koncepciója az volt, hogy az Egyesült Államok nyilvánvalóan mulandó szuperhatalmi képességeit arra kell felhasználni, hogy eltüntessék a térképről a „szabad világ” értékeire és biztonságára fenyegetést jelentő rezsimeket, addig, amíg ehhez van elég erejük – ők szentül hitték, hogy még van. Irán pedig a bármi áron átformálandó „haramiaállamok”, magyarán szólva a célpontok listáján igencsak előkelő helyen szerepelt. A 2001-ben kezdődött afganisztáni háború előkészítése, majd elindítása során az amerikai katonai jelenlét Iránból nézve kézzelfogható közelségbe került. Korábban „mindössze” a Perzsa- és az Ománi-öböl vizeire települt amerikai V. flottával, valamint a közeli kuvaiti és szaúd-arábiai amerikai bázisokkal kellett farkasszemet nézniük, csak mellékesen említve az Iránnal közvetlenül határos, a NATO második legnagyobb szárazföldi erejét fenntartó, az Egyesült Államok hű szövetségesének számító Törökországot. 2001 után azonban az amerikai csapatok megjelentek Irán hatalmas keleti szomszédaiban, Türkmenisztánban, Afganisztánban és Pakisztánban is, és logisztikai hátországukká vált jószerével az egész volt szovjet Közép-Ázsia. Ez a folyamat ráadásul akkor még Oroszország barátságos és aktív közreműködése, és Kína jóakaratú semlegessége mellett játszódott le, nem is beszélve az európai nagyhatalmak – ugyancsak akkor még – feltétlen Amerika melletti kiállásáról. Iránt gyakorlatilag bekerítették. Azaz éppen, hogy gyakorlatilag nem kerítették be – megint csak akkor még. Egy esetleges Irán elleni amerikai szárazföldi invázióhoz a földrajzi és politikai adottságok figyelembevételével igazából csak egy irány lett volna ideális: Irak. Irakban azonban 2003 tavaszáig egy szigorú tekintetű, bajuszos tömeggyilkos vitte az üzletet, akit ugyan az irániak okkal gyűlöltek, de a túlélésért reszkető Husszein sokkal megnyugtatóbb látványt nyújtott a sivatagi szél által lengetett amerikai zászlóknál, amiket a 2003-as, immár óriási nemzetközi ellenzés mellett, de katonai értelemben simán megnyert iraki háború után voltak kénytelenek nézegetni a határ túloldalán. Az amerikai háborús vezetők örömmámorban úsztak, ahogy ez ebben a fázisban a háborús vezetőknél lenni szokott. Nem csináltak titkot további terveikből: miután megették reggelire Irakot, könnyű ebédnek jöhet Szíria, aztán a nehéz ünnepi vacsora, Irán. Teherán lépéskényszerbe került, és lépett is. Milicia és tömegpusztító képesség Irán vezetői meghoztak két alapvető fontosságú stratégiai döntést. A közvetlen veszély elhárítása érdekében mindent meg kellett tenniük azért, hogy az Egyesült Államok ne tudjon berendezkedni Irakban. A síita Irán ezért életre hívta, felfegyverezte, és a mai napig támogatja az iraki síita milíciákat, ezzel garantálva a permanens polgárháborút Irakban. A neokonzervatív befolyás alá került Bush adminisztráció „kibekkeléséhez” azonban ennél több kellett. Teherán Irak példáján megtanulhatta, hogy ha nincs valakinek tömegpusztító fegyvere, akkor is rá lehet fogni, hogy van, és ezzel az ürüggyel le lehet rohanni. Észak-Korea példáján ellenben azt tanulhatták meg, hogy ha már tényleg van, akkor nagyon csúnyákat fognak rá mondani, de lerohanni speciel nem fogják. Létre kellett tehát hozniuk egy olyan hiteles elrettentő potenciált, amely úgy épít a nukleáris fegyverkezés visszatartó erejére, hogy ezzel egyidejűleg nem váltja ki a nagyhatalmak azonnali, ellene irányuló közös fellépését – a rejtvény megoldása cirill betűkkel volt írva. Irán gyakorlatilag csendes védőhatalomnak kérte fel Oroszországot, amely számára ez rengeteg, itt nem részletezendő ok miatt csodálatos lehetőséget jelentett. Elindult tehát az iráni urándúsítás, az országban sok helyre, föld alá telepített orosz centrifugákkal, szoros orosz felügyelet mellett. Itt kell megjegyezni, hogy az urándúsítás nem kifejezetten célszerű módja az atombomba-készítésnek, de a cél éppen ez volt: legyen is atomprogram, amit nem lehet nem komolyan venni, meg ne is legyen, hogy a világnak kellően sokáig ne kelljen igazán komolyan vennie. A stratégia fényesen bevált. A neokonzervatívokat a republikánusok – leginkább az iraki fiaskó miatt bekövetkezett – 2006-os kongresszusi választási veresége kisöpörte az adminisztrációból, az utána néhány hónappal még mindig Irán elleni akcióról beszélő Bush elnököt pedig egy támadás esetére alkotmányos felelősségre vonási eljárással fenyegették meg az immár kongresszusi többséggel bíró demokraták. Az elnöki adminisztrációban minőségi változások történtek, egészen más világ van ott, ahol a valódi hatalomhoz jutott Condoleezza Rice, Robert Gates, vagy éppen Henry Paulson csinálja a politikát, mint ahol Cheney, Rumsfeld, vagy Wolfowitz próbál hadvezért játszani. Irakot sikerült pokollá változtatni, ami akármilyen szörnyű is, Iránból nézve sokkal jobb, mintha amerikai hídfő lett volna belőle. Az atomprogram pedig hosszú évek alatt ugyan, de a megvetett „haramiaállamot” - amellyel az Egyesült Államok lassan három évtizede nem tart fenn diplomáciai kapcsolatot - egy genfi luxusszálloda különtermében is elfogadható tárgyalópartnerré tette. Betöltötte a küldetését, most már le lehet, sőt le kell mondani róla. Ez utóbbi döntő jelentőségű fejlemény, amely át is vezet minket az Iránnal kapcsolatos hírfolyam „jobb” ágára. Obama már üzent Mert bizony más is történt az elmúlt hetekben, nemcsak kardcsörtetés, ami egyébként leginkább éppen a tárgyalási pozíciók felvételét szolgálta. Miközben zajlott Irán és a „hatok” – az ENSZ BT állandó tagjai és Németország – között egyre magasabb szinten zajló tárgyalások szervezése, Barack Obama, elég nagy valószínűséggel az Egyesült Államok következő elnöke arról beszélt egy interjúban, hogy nem a gyakran szerényen szólva is keményen fogalmazó Mahmud Ahmenidezsad iráni elnök szavaival kell foglalkozni, amikor az iráni probléma megoldásáról van szó – azaz a továbbiakban nem játsszuk a sértődöttet, tárgyalni akarunk. Hamar megérkezett a válasz, Ali Khamenei, aki idestova két évtizede Irán valódi vezetője, szintén egy interjúban kerek-perec kijelentette, hogy Iránnak nincs szüksége atomfegyverre. Ez bizony messze áll a korábbi állásponttól, mely szerint az iráni atomprogram békés, de az urándúsításhoz való joguk elvitathatatlan. A másfél héttel ezelőtti genfi tárgyalások előtt nem sokkal bejelentették, hogy az Egyesült Államok sajátos jogállású diplomáciai képviseletet fog létesíteni Teheránban. Ennek jelentőségét nem lehet túlértékelni, a felek lényegében azon szándékuknak adtak hangot, hogy a jövőben fel kívánják venni egymással a diplomáciai kapcsolatokat. Magukról a tárgyalásokról a felek kifejezetten biztató hangvételű értékeléseket adnak ki, és nagyon komoly gesztus az is, hogy a genfi tárgyaláson személyesen William Burns, az amerikai külügyminisztérium politikai igazgatója, lényegében az amerikai külpolitika adminisztratív irányítója – nem mellesleg az amerikai diplomácia egyik rangidős nagyágyúja – képviselte, illetve képviselhette az Egyesült Államokat. Ami pedig az ebből a folyamatból formálisan kimaradó Izraelt illeti, éppen a napokban tette egyértelművé a helyzetet a világ körüli turnéra vállalkozó Obama szenátor. Izraelben elmondta, hogy nem fogja megengedni, hogy Irán nukleáris fenyegetést jelentsen a zsidó államra – azaz ő nem fogja engedni, nem pedig Izrael. Az üzenet egyértelmű: Izrael ebben a játékban legfeljebb kibic lehet. Meg is értették, másnap az izraeli hadsereg egy magas beosztású tábornoka nyilatkozta, hogy a válság megoldásában abszolút elsőbbséget élveznek a diplomáciai eszközök – értsd: nekik itt már nincs szerepük. Ez nem az a pozíció, amelyben egy egyébiránt katonailag teljesen értelmetlen, beláthatatlan politikai katasztrófát okozó bombázgatást tervezhetnének. Szinte biztosak lehetünk benne, hogy a nagyhatalmak ezt lényegében meg is tiltották Izraelnek. A válság viszonylag közeli rendezése, enyhülése tehát egyértelmű ugyan, de az ideje nem látható előre. Obama mindenesetre arra biztatja Iránt, hogy az ne várjon a következő amerikai adminisztrációra, azaz nagy valószínűséggel rá, egyezzen ki most. Ez persze lényegében azzal egyértelmű, hogy már most Obama vállal kötelezettségeket az Egyesült Államok nevében, már most vele tárgyal, aki Amerikával tárgyal. Irán a jelek szerint hajlik arra, hogy ezt az üzenetet is megértéssel fogadja, ez pedig egészen váratlan mértékben is felgyorsíthatja a rendezési folyamatot, melynek lényege az lesz, hogy Irán lemond az urándúsításról, cserébe pedig kellő súlyú biztonsági garanciákat kap a nagyhatalmaktól. Ugyanakkor egyáltalán nincs kizárva még néhány keményebb, odamondós kör. Az, hogy az iráni pánik lassú vagy éppen gyors kimúlása elég lesz-e ahhoz, hogy ez tartós csökkenést hozzon az olaj árában, nem tudható. Az viszont valószínű, hogy ha ez együtt járna a fizikai kereslet trendszerű csökkenésével, akkor az olaj long spekulánsok jól teszik, ha minél előbb egy másik sztori után néznek, amivel pumpálni lehet az árfolyamot. Ha ez nem sikerül nekik, akkor a jelenlegi elsőszámú közellenség, a fékezhetetlennek látszó globális infláció réme is egy kicsit kevésbé lesz ijesztő – ezt pedig nyugodtan nevezhetjük közérdeknek is. Kövesse az Indexet Facebookon is!