Fél négyzetméter és három napi levegő

A legnagyobb óvóhely Budapesten a metróalagút, mely 220 ezer ember tud befogadni. Három napra elég a víz, a levegő és az áram, a kinti világtól többtonnás acélkapuk választják el a betelepülőket. A hidegháború hagyatéka, de szükség lehet rá. Riport a föld alól. Képzeljük el, hogy vegyi katasztrófa történik Budapesten, a levegő súlyosan szennyeződik, azonnal óvóhelyre kell menekülni. Ön hol keresne menedéket? Eszébe jutna, hogy a metróalagútban vészelje át azt a néhány napot, amíg kitisztul a levegő? A fővárosban háromezerháromszáz óvóhely van, 480 ezer embert képesek befogadni. Ezek közül messze a legnagyobb a budapesti metróhálózat, ami húsz kilométeres szakaszon (a Déli és a Keleti pályaudvar, illetve a Határ út és Újpest Városközpont között) polgári védelmi óvóhelyként is használható 220 ezer ember számára. Az [origo] körülnézett az alagútban, és megpróbálta elképzelni, hogy néz ki, amikor a főváros a föld alá menekül. Utcai hangszórók szólítják fel a lakosságot a vészhelyzetre és a média is a tudnivalókat harsogja - így kezdődik egy ideális betelepülés. Elméletileg egy metróállomás az ötszáz méteres környezetben élőket tudja befogadni, de egy katasztrófahelyzetben nyilván nem a lakcímkártyájukat lobogtatva menekülnek az emberek. "Éles helyzetben valószínűleg nem hagynánk kint senkit, de igazából nem tudjuk, hogyan működne ez ténylegesen a gyakorlatban" - mondja Szokoli Gábor, a Fővárosi Polgári Védelmi Igazgatóság főhadnagya. Ilyen a polgári védelem dolgozóinak sorsa: fel kell készülni mindenre, miközben tényleges akcióban jó eséllyel soha nem vesznek részt, az évente kétszer esedékes éles főpróbán kívül. Eddig soha nem kellett levonulni a metróba sem. Vészhelyzetben minden mozgólépcső lefelé megy, amikor pedig mindenki leért, a menekülőket egy közel tíztonnás kapu zárja el hermetikusan a külvilágtól. A metróban közlekedve ezt valószínűleg senki sem veszi észre, mert a nyomok gondosan el vannak rejtve, de a peronszint kijáratánál minden állomáshelyen van egy ilyen többtonnás ajtó vészhelyzet esetére. Ha a lakosság lent van, se ki, se be nem lehet menni, egészen addig, amíg a Fővárosi Önkormányzat Védelmi Bizottságának vezetője, vagyis maga a főpolgármester engedélyt nem ad rá (és természetesen magát a betelepülést is ő rendelheti el). Gyakorlati okokból ez legfeljebb 72 óráig tarthat, eddig van elegendő levegő, víz és áram az alagútban. A földalatti világ nem kecsegtet különösebb kényelemmel, de nem is ez a rendeltetése, hanem az életben maradás. Az emberek az időt az állomásokon, az alagútban és esetleg a metrókocsikban töltik - a városi legendákkal ellentétben tehát nincsenek semmiféle titkos tárnák és kamrák, az óvóhely szó szerint maga az alagút, természetesen áramtalanított sínekkel. Szabvány szerint egy négyzetméterre két ember jut, de mivel szinte lehetetlen szabályozni a betelepülők pontos számát, lehetséges hogy nem mindenkinek jutna ki a jól megérdemelt fél négyzetméter. Nézzen még több képet! Minden állomáson van férfi és női WC mosdókkal, fejenként napi harminchárom liter vízzel. Az óvóhelynek saját kútjai vannak, a víz minőségét félévente ellenőrzi az ÁNTSZ. A vizesblokkhoz bűzszűrő-berendezés is tartozik - amikor több tízezer ember zsúfolódik össze egy zárt térben akár napokra, ez nagyon fontos lehet. A polgári védelem elvei szerint a benntartózkodók részére biztosítani kell a tiszta szűrt levegő cseréjét, az elhasznált levegő felszínre jutását, és a megfelelő oxigéntartalmú levegő egyenletes eloszlását és keringetését - a gyakorlatban ez azt jelenti, hogy az alagút teljes hosszában szellőzők sorakoznak, tehát az sem jár rosszabbul, aki beljebb van az alagútban, mint az, aki a kijárat közelében marad. Teljesen demokratikus a rendszer, a harmadik nap végére mindenkinek egyformán negyven fok közeli meleg, és közel elviselhetetlen körülmények jutnak a túlélés reménbyéért cserébe. A közhiedelemmel szemben élelmiszerraktárak sincsenek az óvóhelyen. Ha van egy kis idő felkészüli a betelepülés előtt (például ha egy távolabbi nukleáris baleset után csak néhány óra múlva ér Budapestre a szennyezés), a polgári védelem figyelmezteti a lakosságot, hogy hozzon magával némi ennivalót - azonnali vészhelyzet esetén viszont kénytelenek vízzel és levegővel kibírni a földalatti életet. Kivéve akkor, ha a felszínről juttatnak le élelmet. Az élet ugyanis a betelepülés alatt sem áll meg, az ezerötszáz fős személyzet folyamatosan dolgozik az óvóhely ügyein. Zsilipkapukon közlekednek ki és be, így elméletileg elkerülhető, hogy szennyező anyagok jussanak a védett térbe. Az egészségügyi ellátás megoldott, az elsősegély-nyújtást a peronokon felállított egészségügyi paravánokon belül orvosok és ápolók látják el. Ha viszont nagyobb baj történik, a halottakat zárt metrókocsikban helyezik el. Ekkora tömegnél szükség van rendfenntartókra is, a statárium-közeli helyzet miatt a szokásosnál szélesebb jogkörrel - persze erre sem volt még példa, nem igazán tudhatjuk, hogy működne a valóságban. Nézzen még több képet! Az alagútrendszer, ha szükség van rá, szektorokra osztható, a peronszintet elzáróhoz hasonló, de azoknál is nagyobb, húsztonnás kapukkal. Egy BKV-s körökben kedvelt anekdota szerint egyszer elszabadult egy mozdony az alagútban, és egy ilyen lezárt kapunak ütközött neki. A kaput néhány helyen le kellett festeni a karcolások miatt, a mozdony viszont rommá tört. Egy szektor két-három állomásnyi területet foglal magába, és 6-30 ezer embert tud befogadni. A szektorok között nincs átjárás (kivéve a személyzetnek, szintén zsilipkapukon keresztül) - ha a Kossuth teret atomtámadás éri, a Blaha Lujza tériek sértetlenek maradnak. Legalábbis addig, amíg három nap elteltével ki nem jönnek a felszínre. A metróalagút óvóhely funkciójának a hidegháború idején még nagyobb jelentősége volt, és a fenti atomtámadásos példa sem tűnt annyira elrugaszkodottnak a valóságtól, mint most. A nukleáris szennyeződés elsősorban a poron keresztül terjed, az alagútba pedig porszűrőn keresztül jut be a levegő (ez egyébként a falevelek és mindenféle szemét-darabok miatt is hasznos). Ma már inkább vegyi katasztrófa esetén lehet szükség az óvóhelyre, a berendezések pedig erre is alkalmasak, minden típusú mérges gázt ki tudnak szűrni a külvilágból beáramló levegőből. Az egyetlen kivétel a klór, mert azt csak higítani lehet, kiszűrni nem - klórtámadás remélhetőleg nem lesz Budapesten. A világrendszer megváltozása a metróépítési szokásokon is érzékelhető - a négyes metró alagútjának már nem lesz óvóhely-funkciója. (A kisföldalatti óvóhellyé alakításáról pedig az építésekor voltak tervek, de nem valósultak meg.) Moszkvában például még most is folyamatosan épülnek földalatti óvóhelyek a metróban, összesen már több száz kilométernél tart az orosz főváros. Hasonló módon használják a metrót számos nagyvárosban Bonntól Londonig. Nézzen még több képet! Ha mégis háborús helyzetben kellene betelepülni, tehát jó előre tudni lehetne, hogy szükség lesz az óvóhelyre, a BKV tíz nap alatt tudna teljesen felkészülni (például az éppen karbantartás alatt álló szétszerelt berendezések összeszerelésével). A másik szélsőség, vagyis azonnali vészhelyzet esetén akár néhány perc alatt is le lehet zárni a metrót. Az is lehetséges, hogy csak bizonyos szektorokat zárnak le, és menekülőútként is lehet használni a metrót - ha például a Stadionok megállónál veszélyes vegyi anyag kerül a levegőbe, az alagúton át el lehet jutni akár a város másik végébe. A síneket természetesen ekkor is áramtalanítják, az emberek pedig gyalogolnak néhány kilométert. Az óvóhely élete általában nyugodt: egyik kísérőnk, Laskai János, a BKV Műszaki Igazgatóságának csoportvezetője már húszonöt éve dolgozik a vállalatnál, de forgalomkiesést okozó hibával még nem volt dolga. A karbantartást folyamatosan végezni kell, minden egyes berendezés tizenkét évente kell teljesen felújítani. A legélesebb helyzetben, két évvel ezelőtt a Duna áradásánál majdnem be kellett zárni a Batthyány téri megálló óriás kapuját, hogy ne öntse el az alagutat a víz, de végül erre sem volt szükség. A hidegháborús díszleteket idéző berendezések között dolgozó emberek sem álmodnak azon, hogy egyszer alkalmuk lesz megmenteni Budapest lakosságát az atomcsapástól, vagy legalább egy kiadós vegyi támadástól. Szokoli Gábor és Laskai János is egyértelműen rázza a fejét a felvetésre - ez is csak egy hétköznapi munkahely, még ha kevesen tudnak is a létezéséről.


Bulhari odpojili nebezpené reaktory

SOFIA  Bulharsko odpojilo v utorok v súlade s dohodou s Európskou úniou obidva najstarie 440-megawattové bloky jadrovej elektrárne Kozloduj.  Bloky sovietskeho typu VVER boli v prevádzke 24 rokov. Ich odpojenie od siete z bezpenostných dôvodov b SOFIA Bulharskoodpojilo v utorok v súlade s dohodou s Európskou úniou obidva najstarie 440-megawattové bloky jadrovej elektrárne Kozloduj. Bloky sovietskeho typu VVER boli v prevádzke 24 rokov. Ich odpojenie od siete z bezpenostných dôvodov bolo podmienkou EÚ pre zaatie prístupových rokovaní so Sofiou. alie 2 modernizované bloky tri a tyri rovnakého typu sú naalej v prevádzke a prúd budú vyrába ete do roku 2006. V Kozloduji sú ete 2 ovea novie a výkonnejie bloky pä a es, proti ktorým nemá EÚ iadne výhrady. Kozloduj vyrába takmer pätinu elektrickej energie v Bulharsku. Vláda v Sofii sa rozhodla, e obnoví pred viac ako desiatimi rokmi zastavenú výstavbu novej atómovej elektrárne v Belene. Elektráre má by uvedená do prevádzky v roku 2008. (tasr)SkryVypnú reklamuSkryVypnú reklamuSkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamouSkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamou


Paksi hatástanulmányok nem léteznek

Kövesse az Indexet Facebookon is! Kapcsolódók (1) A kormány nem végezte el azokat a vizsgálatokat, amelyek információkkal szolgáltak volna az új reaktorok előkészítéséhez. A magyar országgyűlési képviselőknek az Országgyűlésben ma tehát úgy kell szavazniuk a finanszírozásról szóló szerződésről, hogy a döntéshez szükséges információk nem állnak, nem állhatnak rendelkezésükre - közölte aTársaság a Szabadságjogokért. A szervezet az Energiaklub jogi képviselőjeként korábban pert indított a Nemzeti Fejlesztési Minisztériummal szemben a paksi döntést megalapozó hatásvizsgálatok és elemzések megismeréséért. Az adatok nyilvánosságáról szóló pénteki perben a Fővárosi Törvényszék elutasította a keresetet, mivel a per során kiderült, hogy a kért információk, a hatásvizsgálatok nem is léteznek. Pedig a TASZ szerint egy két évvel ezelőtti kormányhatározat világosan megfogalmazta az új atomerőművel kapcsolatosan elvégzendő feladatokat. Ez vizsgálatot írt elő többek között a létesítés finanszírozásával, műszaki tartalmával, beruházói forrásaival, az állam lehetséges szerepvállalásával (ú.n. pénzügyi hozzájárulás, állami kezességvállalás, garancia), valamint a radioaktív hulladék kezelésének stratégiájával kapcsolatban. Úgy tűnik, hogy ezeket a vizsgálatokat nem végezték el sőt, a határidőket sem tartották be: a feladatokat 2012. június – 2012. október között kellett volna végrehajtani. Az NFM a per során mindössze néhány jogszabály-módosításra és egyetlen elkészült vizsgálati dokumentumra hivatkozott, amelyek egyike sem érint lényeges kérdéseket, és a kormányhatározat előírásaitól függetlenül is elvégezték volna. Ellenben a határozatban felsorolt több mint tucatnyi vizsgálatról nem tudtak kézzelfogható anyagokat felmutatni. Lázár János és Varga Mihály korábban azt nyilatkozták, hogy léteznek kormányzati számítások, és a kockázatokat is behatóan elemezték. A pert megelőzően az Energiaklub az NFM-től adatigénylés keretében kérte az előkészítő dokumentumokat, mivel 2012-es kormányhatározatok ennek a minisztériumnak a feladatkörébe utalják a paksi bővítés előkészítését. Az illetékességüket támasztja alá továbbá az is, hogy az orosz-magyar államközi egyezményt Németh Lászlóné, akkori fejlesztési miniszter írta alá. Az NFM az adatigénylés elutasításakor még arra hivatkozott, hogy a kért adatok a döntés megalapozását szolgálják és így 10 évig nem nyilvánosak. Ezzel szemben a per során korábban az derült ki, hogy nem is az NFM az adatkezelő, és nincs is náluk olyan dokumentum, amire Lázár János és Varga Mihály utalt korábban. Csakhogy a Miniszterelnökség a hasonló tárgyú adatigénylésben szintén úgy nyilatkozott, hogy nem minősül adatkezelőnek. Mindezek alapján egyre valószínűbbnek tűnik, hogy a számítások egyáltalán nem is léteznek, vagy ha mégis, akkor még az államigazgatási szervek sem tudják, hogy kinél. A külügyminiszter a Roszatom vezetőivel is tárgyalt. Ezáltal tovább erősödik az energiaellátás biztonsága, és az ország függetlensége. A helyszínen jelenleg amerikai, német és francia cégek is dolgoznak. Kövesse az Indexet Facebookon is!


Fico vytiahol bohunickú kartu

Ministerstvo hospodárstva tvrdí, e sme dali len filozofickú otázku. Pre analytika z Bruselu by bolo jednostranné poruenie záväzku neprípustné. BRATISLAVA. Predseda vlády Robert Fico nepriamo pohrozil Bruselu, e by mohol zaa tlai na zmenu toho, na o sme sa zaviazali, ke sme vstupovali do Európskej únie. Fico v listom Európsku komisiu poiadal, aby neakala s vydaním posudku na dostavbu jadrovej elektrárne Mochovce. Posudok sa týka hlavne bezpenosti elektrárne. V opanom prípade - berúc do úvahy energetickú bezpenos Slovenska - budeme musie zvái vetky monosti vrátane návrhu oddiali odstavenie druhého reaktora V1 (v Jaslovských Bohuniciach - pozn. red.) do roku 2010, citovala z listu televízia Markíza.SkryVypnú reklamuSkryVypnú reklamuSkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamouSkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamou Slovensko sa v prístupovej zmluve zaviazalo, e odstaví Bohunice v rokoch 2006 a 2008. Podmienku sme museli splni aj pre kritiku Rakúska, ktoré je jednoznane proti jadrovej energetike. SME sa pýtalo premiéra, i je rozhodnutý v prípade dlhie trvajúceho odkladu vydania stanoviska k dostavbe Mochoviec podporova predenie fungovania V1 v Jaslovských Bohuniciach a aj to, i sa neobáva problémov spojeným s prípadným dlhím prevádzkovaním elektrárne. Vyjadrenie Európskej komisie oakávame v najbliích doch, preto nebudeme v tejto chvíli odpoveda na pekulatívne otázky, odpovedal Fico cez hovorkyu. V liste sme iba poloili filozofickú otázku, tvrdí hovorca ministerstva hospodárstva Branislav Zvara. My sme Európskej komisii nikdy nehrozili. My sme sa pýtali na stanovisko, o majú slovenská ekonomika a hospodárstvo robi. Povedal, e kadý mesiac odkladu nám komplikuje situáciu a e svoje záväzky z prístupovej zmluvy dodríme. Prístupová zmluva je záväzok, ktorý nemôe Slovensko jednostranne zmeni, kým sa nedohodne s ostatnými, hovorí odborník na energetiku Fabian Zuleeg z bruselského Centra pre Európsku politiku. To, e komisia pripravuje posudok na Mochovce u takmer rok, nie je poda neho niím výnimoným. Vo veobecnosti sú hodnotenia vemi aké, environmentálne konzultácie trvajú dos dlho. Zuleeg na Ficove argumenty o nedostatku zdrojov elektriny povedal, e komisia na tento problém urite myslí, nemáme ho len my, ale vetky lenské táty únie. Hovorca eurokomisára pre energetiku Ferran T. Espuny Markíze povedal, e posudzovanie bezpenosti Mochoviec a zastavenia prevádzky v Bohuniciach sú dve odliné veci a v poiadavkách na bezpenos plánovanej alej asti elektrárne Brusel nepoaví. Podpredseda SDKÚ Ivan Miklo si myslí, e Fico takýmto listom nesleduje zahraniné, ale vnútorné ciele. Chce svojim voliom ukáza, aký je geroj a ako chráni slovenské záujmy. Poslanec vak nepredpokladáá, e by vláda poruila prístupovú zmluvu a odstavila elektráre neskôr ako do konca tohoto roka. Ak by vraj Ficovi naozaj lo o vec, rokoval by formálne i neformálne a nie takto cez médiá napínal svaly. Budeme musie zvái vetky monosti vrátane návrhu oddiali odstavenie druhého reaktora v Jaslovských Bohuniciach. Robert Fico, premiér Autor: Miroslav Kern tefan Hudec


Ve Švédsku zkoumají možnost ukládání jaderného odpadu do žuly

České jaderné elektrárny vyprodukují tisíce tun vysoce radioaktivního odpadu. Už více než deset let ale stát marně hledá lokalitu pro stavbu jeho úložiště. Správa úložišť jaderného odpadu totiž naráží na odpor místních obyvatel, který slavil úspěch v roce 2005, kdy byly dokonce přípravné práce pozastaveny rozhodnutím vlády. Inspiraci pro podobu úložiště Česko hledalo v zahraničí.Na konci prohlídky švédského meziskladu jaderného paliva je nutné projít kontrolou. Obří přístroj z oblečení i kůže odsává prach a zjišťuje, jestli návštěvník náhodou není zamořený.Pohybuje se totiž v těsné blízkosti vyhořelých článků jaderného paliva. Mezi lidmi a palivem je pouze osm metrů a dělí je pouze voda ve skladovacích bazénech.Průvodkyně Brita přidává zážitek ruské novinářky, která se při prohlídce nevědomky opřela o kontejner s palivem právě přivezeným z jaderné elektrárny. Když to zjistila, omdlela.Nic se jí ovšem nestalo a prohlídku dokončila. Ani v takovém případě prý totiž nic nehrozí. Převozní kontejner je pouze na omak teplý.Mezisklad je však jen dočasné řešení. Vyhořelé palivo v něm chladne přibližně třicet let, pak by se mělo přesunout do finálního úložiště. Tam bude ve speciálních kontejnerech ležet na věky.V podzemní laboratoři zkoumají uložení vysoce radioaktivního materiálu do žulového masivu. „Zvažujeme, co všechno se může stát v horizontu milionů let. Počítáme s další dobou ledovou i nárazem meteoritu. A tomu všemu musí plánované úložiště odolat,“ vysvětluje vědec Roland Johansson.Když se něco přece jen pokazí, největším nebezpečím je voda. „Mohla by vynést radioaktivní nuklidy. V žulovém masivu se ale pohybuje velmi pomalu, asi centimetr za rok. A když jsme pět set metrů pod zemí, na povrch by se dostávala 50 tisíc let. Mikroskopickým částem odpadu by to trvalo mnohem déle,“ ujišťuje vědec.


Zomrel legendárny John Wheeler, posledný titan fyziky

V nedeu 13. apríla zomrel legendárny americký fyzik John Archibald Wheeler.  Mal 96 rokov a bol tvorcom a úastníkom celej etapy modernej vedy. Ako posledný z vekých fyzikov mohol hovori o Albertovi Einsteinovi ako o svojom priateovi. Obaja snívali .. V nedeu 13. apríla zomrel legendárny americký fyzik John Archibald Wheeler. Mal 96 rokov a bol tvorcom a úastníkom celej etapy modernej vedy. Ako posledný z vekých fyzikov mohol hovori o Albertovi Einsteinovi ako o svojom priateovi. Obaja snívali sen o pochopení zákonov prírody, ktoré riadia vesmír, a vytrvalo pracovali na jeho naplnení.SkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamouSkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamou BRATISLAVA. John Wheeler, pre priateov a kolegov Johnny, po sebe zanechal obrovské mnostvo novátorských mylienok, lánkov a kníh z najrôznejích oblastí teoretickej fyziky. Rozvinul prácu Alberta Einsteina a vychoval desiatky tudentov, z ktorých sa mnohí tie zapísali do dejín fyziky. A k hraniciam relativity "Pre ma to bol posledný titan, jediný ijúci superhrdina fyziky," povedal o om pre New York Times kozmológ Max Tegmark z Massachusettského technologického intitútu, jeho blízky spolupracovník. Spolu s Nielsom Bohrom a Enrikom Fermim Wheeler v tridsiatych rokoch uplynulého storoia prenikol do podstaty jadrovej fúzie. Inpirovaný svojím slávnym predchodcom, venoval sa základným teoretickým otázkam fungovania vesmíru. "Rozhodol som sa dotiahnu Einsteinovu teóriu a k jej hraniciam, aby som videl, i nie je moné vyvodi nové náhady a nápady," napísal Wheeler v jednom zo svojich posledných lánkov, v ktorom spomínal na obrovský vplyv, ktorý mal Einstein na jeho prácu. Wheeler vyuíval svoju nezvyajnú tvorivos, nadanie a pracovitos nielen vo vede, ale aj pri popularizácii jej mylienok. ierne a ervie diery V roku 1967 na konferencii v New Yorku Wheeler zaul z publika termín ierna diera. Zapáil sa mu pre opis dramatickej udalosti, pri ktorej sa as a priestor správa ako kútik pokreného papiera a zmrtí sa do bodu, kde prestanú fungova vetky známe fyzikálne zákony. Dnes je u existencia exotických iernych dier, aj vaka Wheelerovej dlhoronej práci, bezpene preukázaná (jedna sídli v centre naej galaxie). Menej sa vak vie, e dvadsa rokov pred iernymi dierami Wheeler rozvinul inú Einsteinovu mylienku o dierach v asopriestore, ktoré môu spoji dve rôzne oblasti vo vesmíre, prípadne spája dva vesmíry. Pomenoval ich ervie diery a inpiroval tak seriózny vedecký výskum kvantových ervích dier. Bláznivé mylienky Sám Wheeler raz o svojej ivotnej púti na pomedzí reality a vízií povedal: "Niektorí udia si myslia, e som sa zbláznil a ku koncu ivota, lene ja som bol blázon vdy." Jedna Wheelerova "bláznivá" mylienka inpirovala jeho najvýznamnejieho tudenta Richarda Feynmana k práci, za ktorú získal Nobelovu cenu. Iný Wheelerov tudent Hugh Everett pod vplyvom svojho uitea dokonil doktorskú prácu o paralelných vesmíroch. Wheeler ju pomenoval a propagoval ako teóriu mnohých i paralelných svetov, ím nasmeroval k týmto úvahám nielen as kozmológov, ale aj spisovateov sci-fi. Atómová bomba Wheeler privítal úsilie o rýchly vývoj a výrobu jadrovej bomby poas druhej svetovej vojny, ktoré inpiroval vo svojom liste Rooseveltovi Einstein. Americký fyzik bol jedným z popredných vedcov projektu Manhattan, ale nikdy to neoutoval. Ako spomína jeho syn, bolo to práve naopak: hovoril, e americkí a európski vedci mali túto stranú zbra pripravi skôr, ne jeho brat v októbri 1944 zahynul v bojoch v Taliansku. Brat mu toti poslal z frontu pohadnicu so elaním: "Poponáhajte sa", no John si neskôr veakrát vyítal, e vedci vtedy jeho elanie nestihli splni. Po vojne sa Wheeler zapojil aj do úsilia vyrobi vodíkovú bombu, na ele ktorého stál Edward Teller. Dôvody na Wheelerovu úas v zbrojných programoch vak neboli iba osobné. Koncom tyridsiatych rokov pri návteve koncentraného tábora v Osvienime vyhlásil: "Toto by akalo nás vetkých, keby sme prehrali vojnu." Kto bol John Wheeler Narodil sa v Jacksonville na Floride. Jeho nadanie a pracovitos boli obdivuhodné, ukonil túdium na Univerzite Johnsa Hopkinsa v Baltimore u v 22 rokoch. Potom odcestoval do Kodane, aby mohol spolupracova s Nielsom Bohrom, tvorcom revolúcie v kvantovej fyzike, ktorá dodnes okuje paradoxným výkladom reality. Neskôr sa obaja presunuli do USA, kde spolone vytvorili kvapkový model tiepenia jadra atómu, ktorý umonil alí výskum v oblasti nukleárnej energie, okrem iného aj nasledujúci vývoj a výrobu atómovej bomby v projekte Manhattan, na ktorom sa Wheeler podieal. V roku 1967 zaviedol pojem ierna diera. Bol profesorom na popredných amerických univerzitách, Princetonskej a Texaskej. Vychoval desiatky fyzikov, ktorí významne zasiahli do vývoja vedy. Sám nezískal Nobelovu cenu, no jeho najslávnejí iak Richard Feynman áno.


Rusko používá dodávky energií jako politickou zbraň, řekl americký ministr

Američané nabízejí Česku dodávky plynu, uhlí a spolupráci při výstavbě nových jaderných bloků či prodlužování životnosti těch současných, řekl ve středu v Praze americký ministr energetiky Rick Perry. Administrativa amerického prezidenta Donalda Trumpa je podle ministra přesvědčená, že pokud chtějí země dosáhnout energetické bezpečnosti, státy musí diverzifikovat dodavatele a trasy dodávek. „Měli bychom být obezřetní, aby se žádná země nestala závislá jen na jednom dodavateli. Zvláště pokud dodavatel je znám, že používá dodávky energie jako politickou zbraň, což je příklad Ruska,“ prohlásil Perry. Narážel přitom na dřívější omezování dodávek plynu z Ruska na Ukrajinu. Americký ministr tvrdí, že do roku 2025 bude Amerika produkovat polovinu celé globální dodávky plynu a nafty. „Když hledáte dodávky smlouvy o dodávkách zemního plynu, uhlí nebo obnovitelných zdrojů, uvažujte o Americe jako o prvním partnerovi,“ řekl. Ministr několikrát připomněl, že ČR a USA jsou „přátelé“ a spojenci v NATO. Jak by se suroviny do Česka dopravovaly, nerozvedl. Americký průmysl je připraven pomoci českým partnerům prodloužit životnost Dukovan nebo stavět nové reaktory. Zmínil také dodávky jaderného paliva. Premiér Andrej Babiš na tiskové konferenci shrnul, že debata byla hlavně o jaderné energetice. „Firma Westinghouse má de facto novou technologii menších bloků, které se mohou sestavovat jako stavebnice,“ řekl Babiš. Podle něj to může být výhodné z pohledu investic. Dodal, že Česko plánuje nadále rozvíjet jadernou energetiku a stavět nové bloky. O stavbu jaderných zdrojů v Česku mají vedle USA zájem také firmy z Ruska, Francie, Jižní Koreje nebo Číny. Kromě Babiše se ve středu Perry setkal také s prezidentem Milošem Zemanem.


Orosz külügy: Goodfriend megjegyzései nem korrektek

Kövesse az Indexet Facebookon is! Az orosz külügyminisztérium szerint nem diplomatikusak André Goodfriendnek, a budapesti amerikai nagykövetség ideiglenes ügyvivőjének azok a megjegyzései, amiket a magyar kormány Oroszországgal kapcsolatos politikájáról tett. Az orosz hírügynökség szerint ezt Marija Zaharova, a moszkvai diplomáciai tárca információs és sajtóosztályának igazgatóhelyettese közölte. A hírügynökségazt írta, André Goodfriend kijelentette, hogy Magyarországnak támogatnia kellene az Európai Unió Oroszország elleni szankcióit, nem pedig arról folytatni megbeszéléseket egy ilyen instabil időszakban, hogy adjanak autonómiát az Ukrajnában élő magyar kisebbségnek. Ezenkívül a Reuters jelentése szerint az amerikai ügyvivő bírálta Orbán Viktor miniszterelnök Oroszország-politikáját több vonatkozásban is, köztük a Déli Áramlat gázvezeték megépítésének támogatását, a paksi atomerőmű fejlesztéséről kötött orosz-magyar szerződést, amiről azt mondta, "nem teljesen átlátható". "Terjedelmes nyilatkozat Magyarországot is helyre tette, Oroszországba is belerúgott, és a kisebbségi magyarok ügyét is elrendezte" - írta Facebook oldalán Zaharova. "Őszintén szólva a diplomácia elmélete és gyakorlata mind ez idáig kategorikusan kizárta azt a helyzetet, hogy egy másik állam hivatalos képviselője nyilvánosan értékelje annak az országnak a politikáját, amelyben akkreditálva van. Belegondolni is szörnyű abba, mi történne, ha hasonló kijelentést tenne valaki az orosz nagykövetek vagy képviselők közül. Már látom is a különféle publikációk kifejezéseit: "Oroszország új régi birodalmi ambíciói", "Az orosz medve újra fenyegeti Európa szuverenitását", "A Kreml diktátuma működésben" - írta az orosz külügyminisztérium sajtóosztályának helyettes vezetője. Az orosz diplomácia képviselője szerint olyan benyomás keletkezik, hogy a Varsói Szerződés szervezete titokban még mindig létezik, és Politikai Tanácskozó Testületét az Egyesült Államok vezeti. Kövesse az Indexet Facebookon is!


Němečtí Zelení podpořili prodloužení provozu jaderných elektráren do jara 2023

Němečtí Zelení, kteří jsou součástí vládní koalice kancléře Olafa Scholze, v pátek večer na úvod třídenního stranického sjezdu podpořili prodloužení provozu jaderných elektráren do jara 2023. Pro stranu, která se staví proti nukleární energetice, to bylo obzvláště kontroverzní téma. "Fosilní paliva nejsou řešením, jsou problémem," řekl na sjezdu ministr hospodářství Robert Habeck. Prohlásil také, že to samé platí ojaderné energetice, ale žeNěmeckonyní musí v zájmu své energetické bezpečnosti ponechat dvě ze tří posledních nukleárních elektráren v provozu do jara 2023. Dosavadní německé plány počítaly s trvalým odstavením všech tří elektráren, čímž by Německo skončilo s výrobou energie z jádra. Habeck stejně jako další řečníci zdůraznili, že prodloužení provozu si vyžádaly dopadyruské invazena Ukrajinu. "Putin nesmí zvítězit. Ne na bitevním poli a ani na tom hospodářském v Evropě a v Německu," řekl Habeck. Zelení nakonec velkou většinou vyslovili podporu dočasnému prodloužení chodu dvou jaderných elektráren, protinávrh, který žádal odpojení bloků na konci letošního roku, odmítli. V přijatém návrhu se uvádí, že strana podporuje převedení dvou jaderných elektráren do rezervy a v případě potřeby i jejích další provoz. Možnost debatovat o jádru mělo na 800 delegátů a asi tisícovka hostů. Německo chtělo na konci letošního roku trvale odstavit své poslední tři jaderné elektrárny, kvůli nedostatku plynu ale muselo postoj přehodnotit. Rozhodnutí navíc učinil Habeck, který je ministrem hospodářství a ochrany klimatu za Zelené, což je pro protinukleární stranu obzvláště kontroverzní. Habeck na začátku září řekl, že energetická situace vyžaduje převedení atomových elektráren Neckarwestheim 2 v Bádensku-Württembersku a Isar 2 v Bavorsku do rezervy, aby mohly být v případě potřeby během zimy využity. Na konci září pak uvedl, že situace je vážnější a že obě elektrárny zůstanou pravděpodobně přes zimu připojené k síti. Třetí zbývající jaderné elektrárně, kterou je Emsland v Dolním Sasku, provoz prodloužen nebude a zařízení nebude ani součástí rezervy. Schválený návrh Zelených uvádí, že další provoz obou jaderných elektráren bude zajištěn s pomocí stávajícího paliva. Spolupředsedkyně Zelených Ricarda Langová prohlásila, že dodávky nového paliva do reaktorů by byly pro stranu překročením červené linie. "Jsme a zůstáváme protijadernou stranou," zdůraznila. Vládní koalice sociálnědemokratického kancléře Scholze, Zelených a liberálních svobodných demokratů (FDP) se nyní pře o to, v jaké podobě ponechat reaktory v chodu. Habeck trvá na konečném odpojení na jaře 2023, zatímco liberálové ministra Christiana Lindnera by jaderné elektrárny kvůli energetické bezpečnosti chtěli provozovat až do roku 2024. Tento spor tak blokuje konečné vládní rozhodnutí o tom, zda jaderné bloky zůstanou prozatím v provozu. Odstavení reaktorů je totiž v Německu určeno zákonem a pokud se vláda rychle neshodne, mohlo by to podle Habecka zachování provozu reaktorů znemožnit. Scholz dnes řekl, že předpokládá rychlou dohodu, nejdéle do nadcházejícího týdne. Spolupředseda sociálních demokratů Lars Klingbeil očekává, že kabinet jednoty dosáhne do neděle.


Zelenskyj pochválil úspechy ukrajinskej armády: Nechýbala ani drsná kritika na adresu svojho nepriatea

Ukrajinský prezident Volodymyr Zelenskyj vo svojom pravidelnom videopríhovore zverejnenom v noci na nedeu pochválil armádu za úspené odráanie útokov ruských jednotiek. Zárove vyzdvihol kúovú úlohu, ktorú vo vojne zohrávajú zbrane dodané západnými krajinami. TASR správu prevzala od agentúr AFP a DPA. Zelenskyj uviedol, e ukrajinské jednotky "zaznamenali dôleité výsledky v niení logistiky ruskej armády". Dodal, e kadý útok na sklady munície i veliteské stanovitia nepriatea "zachrauje ivoty nás vetkých, ukrajinských vojakov a civilistov". Ukrajinský prezident v príhovore poakoval Spojeným tátom, ktoré nedávno oznámili, e Kyjevu poskytnú alie zbraní v hodnote 550 miliónov dolárov. Zárove poiadal spojencov o alie dodávky vojenskej pomoci. Zelenskyj opätovne obvinil Rusko z terorizmu a povedal, e "ruskí teroristi pouili po prvýkrát atómovú elektráre na úely teroru", ím odkázal na piatkové ostreovanie Záporoskej atómovej elektrárne, z ktorého sa navzájom obviujú Moskva a Kyjev. Machinácie s osobnými údajmi kvôli referendu: Ohavné, kam a ruskí okupanti dokáu zájs Machinácie s osobnými údajmi kvôli referendu: Ohavné, kam a ruskí okupanti dokáu zájs


panielsko: Odstavili u druhú jadrovú elektráre!

MADRID - V poradí u druhú jadrovú elektráre za uplynulé dni museli odstavi v panielsku z prevádzky. Tentoraz to bolo pre opravu zariadenia dodávajúceho podniku elektrickú energiu. Oznámili to miestne úrady. Poda panielskeho Úradu pre jadrovú bezpenos preruenie prevádzky v elektrárni Santa María de Garoa nepredstavuje hrozbu úniku rádioaktívneho materiálu a neznamená nebezpeenstvo pre ivotné prostredie. Uzavretie elektrárne, ktorá sa nachádza pri meste Burgos na severe panielska, prilo len de po tom, o z dôvodu poiaru odstavili jadrovú elektráre Vandellos pri Barcelone.Hovorca elektrárne Santa María de Garoa uviedol, e prevádzku obnovia ete dnes. Elektráre vo Vandellos zostane uzavretá niekoko týdov, kým sa nevyetrí príina nedeajieho poiaru. panielska avicová vláda chce uzavrie vetky jadrové elektrárne v krajine, ke im vyprí licencia, pripomína tlaová agentúra Associated Press.


Oroszország új szintre emelte a nukleáris fenyegetést

Dmitrij Medvegyev korábbi orosz elnök szerint Oroszországnak nem kötelessége megvárni, hogy más állam atombombát vessen be, Moszkva ezt bármikor megteheti. Oroszország látszólag új szintre emelte a nukleáris fenyegetést. Kövesse az Indexet Facebookon is! A Kremlismétfelvetette a nukleáris fegyverek bevetésének lehetőségét az Ukrajnával folytatott háborúban. Dmitrij Medvegyev volt orosz elnök, aki jelenleg az ország biztonsági tanácsának elnökhelyettese, azt mondta, hogy Moszkva képes lenne atomcsapást mérni egy olyan ellenségre, amely csak hagyományos fegyvereket használ – számolt be aGuardian. Szergej Sojgu, Oroszország védelmi minisztere azt állította, hogy a nukleáris készenlét prioritást élvez. Az utóbbi megjegyzésekre reagálva Volodomir Zelenszkij ukrán elnök szombaton arra figyelmeztetett, hogy Moszkva fenyegetést jelent az egész világra. Oroszország szándékosan azzal kérkedik, hogy atomfegyverekkel elpusztíthatna nem csupán egy bizonyos országot, hanem az egész bolygót – mondta Zelenszkij. Vlagyimir Putyin orosz elnök már a háború kezdetén megalapozta a nukleáris fenyegetést, és arra figyelmeztetett, hogy a nyugati beavatkozássoha nem látott következményekkel járna. Több indoka lehet az atom használatának Bár a nyugati tisztviselők szerint az atomkészültséggel való fenyegetés csupán ijesztgetésként és figyelemelterelésként szolgál, Medvegyev szombati interjúja mást sugall: elmondása szerint Oroszország nukleáris előírásai nem követelik meg, hogy egy ellenséges fél kezdeményezze ezeknek a fegyvereknek a használatát. Oroszország rendelkezik a világ legnagyobb nukleárisfegyver-készletével, mintegy 6000 nukleáris robbanófej van nyilvántartva az országban. A volt elnök elmondása szerint a használatukra egy külön dokumentum létezik, amely meghatározza az indokokat, hogy az oroszoknak mikor van joguk használni őket, eszerint: Oroszország komolyan gondolja A volt orosz elnök hangsúlyozta, hogy Oroszországnak eltökélt szándéka van arra, hogy megvédje az országa függetlenségét. Hozzátette: senki se kételkedjen abban, hogy Moszkva készen áll méltó választ adni az országa függetlenségének bármilyen megsértésére. Egy videóüzenetben a védelmi miniszter, Szergej Sojgu szombaton elmondta, hogy prioritást élveznek a nagy hatótávolságú, nagy pontosságú fegyverek, a repülőgép-felszerelések és a stratégiai nukleáris erők harckészültségének fenntartása. Az orosz–ukrán háború fejleményeit folyamatosan figyelemmel kísérjük, percről percre frissülőhírfolyamunkat itttalálja. (Borítókép:Dmitrij Medvegyev a moszkvai Kremlben 2022. február 21-én.Fotó:MTI / EPA / Szputnyik / Kreml / Pool / Alekszej Nyikolszkij) Kövesse az Indexet Facebookon is!


Fittyet hány Irán az ENSZ-szankciókra

Az urándúsítás felfüggesztéséről szóló ENSZ-határozat ellenére is folytatja atomprogramját Irán - közölte vasárnap az iráni nukleáris ügyek főtárgyalója. Az ENSZ júliusi határozatában augusztus 31-ig adott határidőt Iránnak az urándúsítás felfüggesztésére. Nem befolyásolja az iráni nukleáris program folytatását az ENSZ Biztonsági Tanácsának határozata, amely az urándúsítás felfüggesztésére szólította fel Iránt - jelentette ki vasárnap Ali Laridzsáni, az iráni nemzetbiztonsági tanács titkára, a nukleáris ügyek főtárgyalója. Laridzsáni teheráni sajtókonferenciáján törvénytelennek nevezte a BT határozatát és közölte: Irán nem tartja magát az abban megjelölt augusztus 31-i határidőhöz. Bejelentette azt is, hogy Irán kiterjesztheti nukleáris tevékenységét és bővítheti a technológiát is, ha azt szükségesnek tartja. Az ENSZ Biztonsági Tanácsa július 31-én elfogadott határozatában augusztus 31-ig adott határidőt Iránnak az urándúsítás felfüggesztésére. Ellenkező esetben a perzsa államnak büntető intézkedésekkel - többek között gazdasági és diplomáciai szankciókkal - kell szembenéznie. Ez az első ENSZ-határozat, amely Iránnal szemben jogilag kötelező követeléseket támaszt Az Egyesült Államok és európai szövetségesei év eleje óta próbálják rábírni Iránt, hogy függessze fel urándúsító tevékenységét, mert azt feltételezik, hogy nukleáris kutatásait atomfegyver előállítására kívánja felhasználni. A nagyhatalmak félelmeit a Nemzetközi Atomenergia Ügynökség is osztja. Irán ugyanakkor azt állítja, hogy kutatásait békés célra, lakossága megnövekedett energiaigényének kielégítésére akarja használni. Teherán azzal is igyekezett bizonyítani jószándékát, hogy - állítólag - visszafogta nukleáris tevékenységét, amit azonban pártatlan vizsgálatok nem erősítettek meg. [origo]/MTI


Obec Temelín nevzkvétá. I když ČEZ vydělává miliardy

Reportáž z obce, kde už 10 let funguje elektrárna. Moc poznat to ale není Temelín- Kdyby na zeleném plácku na okraji obce Temelín nestály dvě fotbalové branky, skoro by ani nebylo poznat, že je tady hřiště na kopanou. Je to spíš taková louka s drny. Právě fotbalové hřiště je první, na co návštěvník narazí, pokud přijíždí vedlejší silnicí od jaderné elektrárny Temelín. Hřiště jakoby v malém ukazovalo, jak vypadá celá obec. Letos to je 10 let, co elektrárna Temelín začala vyrábět proud a vydělávat miliardy. Ve stejnojmenné obci, nad níž se vznášejí oblaka z obřích chladících věží, to ovšem není nijak zvlášť poznat. Je to průměrná nevýrazná ves, kterých jsou po zemi stovky. Nezáří úhlednými cestami a nově nahozenými fasádami. Ani vyšperkovanou, romantickou jihočeskou návsí. Spíše naopak. I tady se najdou popraskané ulice nebo rozmlácené domy, které "padají" lidem na hlavu.  Že Temelín není perlou jižních Čech, uznává i starosta Petr Macháček. "Neustále o tom diskutujeme i s elektrárnou. Také si uvědomuje, že je to i její zrcadlo," říká a po chvilce dodává: "Nestěžuju si, že nám nic nedali, určitě se snaží, ale naše představy byly větší. Obce v okolí elektráren v zahraničí přetékají penězi." Temelín od elektrárny dostal už miliony. Že to není na obci na první pohled poznat, je podle starosty způsobeno i tím, že peníze nejsou "vidět". "Hodně jsme investovali třeba v okolních osadách," vysvětluje Macháček. Například v Litoradicích se opravily vozovky, tedy - jen část. Ta, na kterou peníze vystačily. SouvisejícíNový Temelín a věčná pára na obzoru. Jak se s ní žije?28 fotografií Anebo se v jedné temelínské ulici vybudovala kanalizace. A zase: na další ulice už nebyly peníze. "Vidět" nejsou pro náhodného návštěvníka ani peníze, které jdou z elektrárny na podporu různých společenských akcí. Třeba na večery s dechovkou. Temelínská elektrárna paradoxně své stejnojmenné obci dokonce škodí. I když za to sama nemůže. Když radnice sháněla peníze na stavbu domova důchodů za desítky milionů, počítala do poslední chvíle i se státním příspěvkem. Nakonec nedostala nic. S odůvodněním, že temelínská elektrárna má peněz dost. "Museli jsem si vzít úvěr, který jsme pak krvavě spláceli," říká starosta Macháček.Atomová elektrárna Temelín | Foto: Ludvík Hradilek Jeden unikát obec Temelín přesto má. Na tamní hospodě - nejspíš jediné v zemi - nevisí jen cedule plzeňského Gambrinusu, ale i stejně stylová tabule s oranžovo-bílým logem ČEZ. Jakoby se uvnitř nečepoval jen gambrinus, ale i čezácká energie. Tak jsou v okolí temelínské elektrárny označeny všechny objekty, kam mířily peníze z továrny na elektřinu. Uvnitř hospody jsou honosně vyzdobené sály, právě díky penězům ČEZ. "Kdyby tady nebyla elektrárna, mohl bych to zavřít," říká Zdeněk Fejfar, který má se svým společníkem zdejší hospodu v pronájmu. V rozlehlém areálu temelínské elektrárny se právě staví betonový sklad pro vyhořelé jaderné palivo. Fejfar má štěstí, že dělníci to na oběd mají nejblíže právě k nim. Ale místní lidé nad pivem na stavbu nadávají. Nedala jim totiž práci. "Nadávají, že tam dělají Ukrajinci nebo Slováci, ale oni ne," říká Fejfarův podnikatelský společník. Temelínský starosta Petr Macháček potvrzuje, že v elektrárně pracuje jen několik místních obyvatel. "Tak do deseti," odhaduje. Doufá, že víc lidí najde v Temelíně práci, až se začnou stavět další dva jaderné bloky. Starosta by chtěl, aby se do Temelína stěhovalo více operátorů a dalších odborných pracovníků. Další vlnu přistěhovalců si slibuje právě od nových temelínských bloků.Foto: Jan Langer Dobré slovo nemá pro "svou" elektrárnu ani starší žena, která prochází kolem Temelínské hospody a míří rychlou chůzí k domovu. "Nic nám to nepřineslo. Jak nám slibovali, že budeme mít levnější proud. Nic," rozčiluje se. Nakonec aspoň připustí, že díky penězům ČEZ se opravil kus cesty před jejím domem. Také temelínský zastupitel Jiří Vrzák se na elektrárnu nedívá v dobrém. Kvůli její stavbě totiž zmizela ves, kde se narodili jeho předci. "Jak můžu být rád, když rodiště prarodičů zmizelo?" říká před svým domem v osadě Litoradice. A vadí mu i to, že svého syna musí vozit na fotbalové tréninky až do obce Temelín, který je od jeho domu devět kilometrů. Kdyby nestála elektrárna, mohl jezdit na kole do Podhájí, který elektrárna rovněž pohřbila. "Býval tam krásný sportovní areál," svěřuje se Vrzák. Že Temelín dává do okolních vsí peníze? "Jo, peníze nějaký jdou. Ale to snad dávají všude, některá fabrika víc, některá méně," říká. Lidé z ČEZ tvrdí, že většina lidí z okolí elektrárny si už na Temelín zvykli. "Téměř 80 procent lidí z okolí považuje elektrárnu za pevnou součást Jihočeského kraje," říká mluvčí Temelína Marek Sviták. SouvisejícíTemelín se naklonuje o další čtyři věže25 fotografií Dodává, že elektrárna se snaží okolním obcím i Jihočeskému kraji vyjít vstříc. A do obecních pokladem posílá desítky milionů korun ročně. Teď, co ČEZ oznámil svůj záměr postavit v Temelíně další dva bloky, rozdělí v následujících deseti letech dokonce stovky milionů. Například obec Temelín si přijde na 100 milionů korun. Radnice je chce použít také na akce, které nemohla kvůli nedostatku peněz dostavět v uplynulých letech. "Chceme třeba dodělat čistírnu odpadních vod," říká starosta Petr Macháček. Desítky milionů korun si Macháček slibuje rovněž od výrazného zvýšení daně z nemovitosti, jejímž největším plátcem bude právě elektrárna. Zatímco dosud měl Temelín rozpočet 15 až 20 milionů korun, nyní se několikanásobně zvedne. A starosta nemá obavu, že by se peníze neutratily. Chystá se například opravit další chodníky a silnice, zvelebit náves s rybníky a dočká se i fotbalový stadion, kde by dokonce měla vyrůst malá tribuna. "Přijeďte sem na konci roku, to už by měl být Temelín hezký," slibuje starosta Petr Macháček.


Az atomkor veszett kutyája

Az interkontinentális atomfegyver a hidegháború idején a békét garantálta. De biztos, hogy Észak-Korea nem fogja szétlőni Hawaiit és Washingtont, amint lehetősége lesz megépíteni az első saját ICBM-jét? Kövesse az Indexet Facebookon is! Kapcsolódók (2) Észak-Korea hétfőnkét rakétát lőtt a tengerbe, majd szerdán megelőző nukleáris csapással fenyegette meg az Egyesült Államokat. Hogy Phenjanban nem adnak a diplomáciai finomságokra, az nem új infó, az viszont igen, hogy rendelkeznek nukleáris robbanófejet szállító interkontinentális ballisztikus rakétával, azazICBM-mel.A friss amerikai jelentések szerintÉszak-Korea hamarosan rendszerbe állíthatja az első, nukleáris rakétákat hordozó tengeralattjáróit is; a stratégiájuk azt sejteti, hogy nem védekezésre, hanem támadásra rendezkednek be. Phenjannak van atomfegyvere és interkontinentális rakétája, de nagy hatótávolságú nukleáris rakétával egyelőre csak fenyegetőztek; rakétakísérletek nem utalnak rá, hogy lenne ilyenjük. Ez jó hír nekünk, és jó hír az Egyesült Államoknak, mert így sem Budapestnek, sem Los Angelesnek nem kell tartania egy észak-koreai atomcsapástól. Japánban már nem alhatnak nyugodtan, mert őket akár a most rendszerben álló rakétákkal is elérik. És több jel arra utal, hogy hamarosan megszűnhetnek a hatótávolsági akadályok is. A rakéta veteránjai Az Észak-Koreát felületesen ismerők joggal gondolhatják, hogy a több évtizedes lemaradásban tengődő ország képtelen egy nukleáris robbanófejet szállító, nagy hatótávolságú rakétát építeni. Hogyne; az észak-koreaiak éhségükben füvet esznek, minden vágyuk egy színes tévé (már azokon a vidékeken, ahol van áram), és a világ legrohadtabb sztálinista diktatúrájában élnek – naná, hogy nem tudnak csúcstechnológiás atomrakétát építeni. Pedig Észak-Korea évtizedek ótarakétatechnológia-nagyhatalom. 1969-ben vásárolták az elsőFROG–5rakétát az akkor még elvbarát Szovjetuniótól, de 1976-ra már Egyiptom is szállított nekik aScud–B-ket. Ennek a technológiáját lekoppintva építették meg az első, saját fejlesztésű rakétájukat 1984-ben. Egy évvel később Irán bekopogtatott náluk: a Scud–B technológiájáért és elővásárlási jogokért cserébe elvállalták, hogy finanszírozzák Észak-Korea rakétafejlesztési programját. Az első, 500 millió dolláros fegyverüzletet 1987-ben kötötték meg: Teherán 90-100 Scud rakétát kapott. A kereskedelmi kapcsolatok azóta tovább szilárdultak – Irán nemrég 19 BM–25 rakétát vásárolt Észak-Koreától –, csak a forgalom azóta milliárd dolláros nagyságrendűre nőtt. Az ICBM a nagyfiúk dolga Egy atomtöltetet szállító ICBM megépítéséhez megfelelő nukleáris és rakétatechnikai háttér kell. Az atombombagyártás, illetve a légkörből kilépő, majd visszatérő rakéta fejlesztése rengetegbe kerül: meg kell fizetni a kutatás-fejlesztés költségeit, az anyaghasználatot, precíziós eszközöket kell tervezni, kritikus tömegű hasadóanyagot kell gyártani vagy szerezni – és így tovább. Egy olyan rakétát, aminek tök mindegy, hova csapódik be, csak messze legyen,meg lehet építeni egy gázai sufniban is. Az interkontinentális rakétáknál viszont nem lehet spórolni az alapanyaggal és a technológiával: a Föld meghatározott pontját kell eltalálni egy nukleáris fegyverrel. Az ICBM fellövés után elhagyja a Föld légkörét, de ki kell bírnia, hogy a visszatérés közben fellépő légköri súrlódástól ne sérüljön meg a robbanófej, ne olvadjon el a rakétatest, és ne mondjon csődöt a rakétavezérlő rendszer. A Szovjetunió (pontosabban Szergej Koroljov, a zseniális rakétamérnök) 1957-re készült el az első ICBM-mel, az R–7-tel. A hidegháború alatt nem sajnálták a pénzt a katonai kiadásokra, még akkor sem, ha közben a fél keleti blokk emiatt nyomorgott. (Öröm az ürömben: ma már csak a fél Koreai-félszigetnek kell éheznie az ötvenes-hatvanas évek technológiájáért.) Viszont Észak-Koreának nem kellett a nulláról indulnia. Bár az érvényben lévő szankciók (és a dzsucse ideológiája miatt) szinte semmilyen külkereskedelmi tevékenységet nem folytatnak, úgy tűnik, ha máshonnan nem, a feketepiacról jutnak hozzá a külföldi rakétatechnológiához: Ijesztően jó hamisítványok Észak-Korea évente hatmilliárd dollárt, a GDP csaknem 16 százalékát költi a katonai kiadásaira, és évtizedek óta rakétatechnológiára épül a külkereskedelmük. Ha valamit, akkor a rakétát komolyan veszik – épp ezért kell komolyan venni, ha atomcsapással fenyegetőznek. Még akkor is, ha a díszszemléken mutogatott ICBM-ekről, aKN–08-ról kiderül, hogy valójában csakügyes hamisítványok. Ugyanis – ahogy azt Jeffrey Lewis és John Schillinglényeglátó elemzése írja– ezek ijesztően jó hamisítványok: már komolyan lehet venni őket. A 2012 áprilisában katonai parádén mutogatott, 17 méter hosszú KN–08-akon a szakértők nemcsak azt szúrták ki, hogy miért nem lehetnek igaziak, hanem azt is, hogy miért lehet éveken belül valóság az észak-koreai ICBM. A kamumodell-építés ugyanis bevett gyakorlat; az USA még nem készült el aPeacekeepernevű ICBM-mel, amikor már volt belőle bemutatható prototípus. Ezek alapján viszont már lehet következtetni arra, hogy milyen lehet, milyen lesz az igazi. Az 1994-ben bemutatott közepes hatótávolságú Taepodong-modellekről is kiderült, hogy nem igaziak. Aztán négy év múlva rendszerbe állították őket. John Schilling a 2012-es fotókról azt mondta: az akkori rakéták még olyanok voltak, mintha a mérnökök nem lettek volna biztosak benne, hogy a papíron működő koncepciójukat hogyan ültessék át három dimenzióba. Viszont a 2013-as felvételek szerint egyértelműen látható a fejlődés. Az erről írttechnikai elemzésbenSchilling levezette, hogy a 2013-ban bemutatott rakéták már valódiak is lehetnek: legalább hat módja van annak, hogy az így megépített rakéták akár 5-10 ezer kilométert is megtegyenek. Vagyis a Koreai-félszigetről is csapást lehet mérni velük amerikai területen.És szét lehet lőni Washingtont, Hawaiit meg a nyugati partot. Azt Shcilling is leszögezte, hogy a KN–08 Észak-Korea 2012-ben juttatta az űrbe az első saját műholdját. Az akkori rakétaindítás azt igazolta, hogy meg tudnak építeni és célba tudnak juttatni egy ICBM-et. Viszont az ilyen események időpontját gondosan megválasztják, és laborkörülmények között végzik el a kísérleteket. Egy nagy hatótávolságú nukleáris rakétát nem éles helyzetben fognak először bevetni; a rendszeresítést mindig hosszas tesztelés előzi meg. Ha a jövőben megszaporodnak a rakétaindítások, az azt jelzi, hogy a KN-08 fejlesztése jó ütemben halad – az amerikai katonai elemzők egyébkéntpont erre számítanak. Nem biztos, hogy az atomfegyver megléte közvetlen veszélyt jelent (sőt:atomhatalmak között a pofonnal fenyegetőzés a tartós béke garanciája), de az garantált, hogy egy megelőző atomcsapás az Egyesült Államok ellen nem előzne meg semmit. Legfeljebb azt, hogy válaszcsapás vulkanikus kőporrá változtassa Észak-Koreát. A terepszemle közben nekihajtottak egy fának. Dél-Korea felajánlására pedig nem is reagáltak. A volt diplomata azt is közölte, miről tárgyalna Phenjan Washingtonnal. Vissza a jövőbe az ukrán fronton. A hadieszközök javításában segédkezhetnek. Napra pontosan tudják, mióta. 5 könyvTöbb mint 600 meghökkentő, érdekes és tanulságos történet! Kövesse az Indexet Facebookon is!


Kémkedéssel gyanúsítják az egykori iráni tárgyalót

Az iráni atomprogrammal kapcsolatos kémkedéssel gyanúsítják Teheránban azt az embert, aki korábban az ország nukleáris ügyeinek érdekében tárgyalt. A férfit hét elején vettek őrizetbe nem részletezett állambiztonsági vád alapján. Kövesse az Indexet Facebookon is! Az állambiztonsági vádat az IRNA hivatalos hírügynökség említette még szerdán. A FARS félhivatalos iráni hírügynökség szerdai értesülései szerint "gazdasági tevékenysége" miatt vették őrizetbe a jelenleg kutatóintézetben dolgozó Hoszein Muszaviant, és elfogásának nem volt köze az iráni atomprogramhoz, illetve az azt övező diplomáciai válsághoz. A FARS most idézett forrása szerint viszont Muszavian ügyét a vád kényes volta miatt a forradalmi törvényszék ügyészsége vizsgálja, és a férfit jelenleg a hírszerzési minisztériumhoz tartozó Evin börtönben hallgatják ki. Szaid Mortazavi teheráni ügyész szombaton megerősítette, hogy a férfi ellen a hírszerzési minisztérium folytat vizsgálatot. Rugalmasságot javasolt Muszavian 2005 tavaszáig a Haszan Rohani vezette iráni küldöttség szóvivőjeként fontos szerepet játszott a perzsa állam Nagy-Britanniával, Franciaországgal és Németországgal folytatott tárgyalásai során. E találkozókon a három európai hatalom arra igyekezett rávenni Teheránt, hogy adja fel urándúsító tevékenységét. Tavaly decemberben Muszavian bírálta az új iráni tárgyalócsoport rendíthetetlen álláspontját, és rugalmasabb, óvatosabb, türelmesebb politikát szorgalmazott. Muszaviant a 2005-ös elnökválasztáson Mahmúd Ahmadinezsáddal szemben alulmaradt Ali Akbar Hasemi Rafszandzsáni volt iráni államfő közeli szövetségeseként ismerik. Ahmadinezsád szerdán Kermán városban egy tömegrendezvényen kijelentette, hogy nem fog engedni az ország nukleáris technológiához való jogából. Kövesse az Indexet Facebookon is!


May közölte Trumppal, hogy London tartja magát az iráni atomszerződéshez

Nagy-Britannia tartja magát az iráni nukleáris fejlesztési program korlátozásáról kötött többhatalmi megállapodáshoz - közölte pénteken Theresa May brit miniszterelnök Donald Trump amerikai elnökkel. A Downing Street pénteki esti tájékoztatása szerint May telefonon tárgyalt Trumppal, akinek elmondta: a brit kormány európai partnereivel együtt továbbra is szilárd elkötelezettséggel törekszik az Iránnal kötött egyezmény érvényben tartására, mivel megítélése szerint a megállapodás a legjobb eszköz annak megakadályozására, hogy Irán nukleáris fegyvert állítson elő. A londoni kormányfői hivatal beszámolója szerint Theresa May felvetette Donald Trumpnak az Iránban üzleti tevékenységet folytató cégek elleni esetleges amerikai szankciók potenciális hatásait is. A brit miniszterelnök és az amerikai elnök megállapodott arról, hogy stábjaik tárgyalásokat kezdenek e kérdésről. Az ENSZ BT egyhangúlag hagyta jóvá Donald Trump kedden jelentette be, hogy azEgyesült Államok kilép az iráni atomprogram korlátozásáról 2015-ben kötött megállapodásból. Trump bejelentése óta a brit kormány az egyezményt aláíró többi nyugat-európai hatalommal együtt többször is alig burkoltan követelte, hogy Washington tartózkodjék a megállapodás végrehajtását akadályozó lépésektől - vagyis a szankcióktól - az iráni egyezményben továbbra is részes országokkal szemben. Trump bejelentésének napján Theresa May, valamint Emmanuel Macron francia államfő és Angela Merkel német kancellár Londonban kiadott közös közleményében arra hívta fel az Egyesült Államok figyelmét, hogy az Iránnal aláírt megállapodást az ENSZ Biztonsági Tanácsa egyhangúlag hagyta jóvá 2231-es számú határozatával, amely változatlanul az iráni nukleáris programmal kapcsolatos viták rendezésének kötelező nemzetközi jogi erővel bíró keretrendszere. A közös brit-francia-német közlemény felszólította az Egyesült Államokat arra, hogy engedje a szerződés fő elemeinek folytatódó betartatását, és minden lehetséges módon törekedjék azoknak az előnyöknek a megőrzésére, amelyeket a nukleáris fegyverek elterjedésének akadályozásában az Iránnal kötött szerződés elért. Ne akadályozzák az egyezmény működőképességét A három nyugat-európai hatalom a közleményben leszögezte, hogy továbbra is részese marad az Iránnal kötött megállapodásnak, és folytatja együttműködését az egyezményben maradó többi aláíró országgal a szerződés érvényben tartásának biztosítására. A kommüniké szerint ebbe beletartozik az is, hogy biztosítani kell az iráni népnek azokat a gazdasági előnyöket, amelyek a nukleáris program korlátozásáról kötött megállapodáshoz kapcsolódnak. Boris Johnson brit külügyminiszter egy nappal később, a londoni alsóházban tett nyilatkozatában külön is felszólította az Egyesült Államokat arra, hogy ne tegyen semmiféle olyan lépést, amely akadályozná a megállapodásban továbbra is részes aláíró országokat az Iránnal kötött egyezmény működőképességének fenntartásában.


Nová laboratoř hlídá úložiště odpadů

Praha - Nová laboratoř může sledovat, jak se nebezpečné složky z dlouhodobého úložiště radioaktivních odpadů vážou v životním prostředí. Novou laboratoř vybudoval tým vědců z Centra pro radiochemii a radiační chemii a Katedry jaderné chemie Fakulty jaderné a fyzikálně inženýrské Českého vysokého učení technického. "K třídění a bezpečnějšímu ukládání jaderného odpadu napomůže právě tento projekt. Stál 4,5 milionu korun," řekl vedoucí centra Jan John při dnešním představení prvního záblesku nového laserového systému pro časově rozlišenou laserem indukovanou fluorescenční spektroskopii. Laboratoř bude především v roztocích zkoumat formy, v jakých se nebezpečné látky vyskytují v životním prostředí. Stupeň jedovatosti těžkých kovů nezáleží totiž podle Johna jenom na jejich koncentraci, ale hlavně na tom, v jakých sloučeninách se v přírodě vyskytují. "A tohle je právě zařízení, které dokáže stanovovat nejen koncentraci, ale i formy existence, a tedy i reálnou toxicitu jednotlivých kontaminantů," uvedl. Zařízení také dokáže podle Johna rozlišit nebezpečné radioaktivní látky od méně nebezpečných. Tím, že se látky s rozpadem statisíců či milionů let separují, je možné je vrátit zpět do jaderného palivoenergetického procesu a přeměnit je v nuklidy s kratším poločasem života, řádově stovek let. "Významně se tak eliminuje potřebnost dlouhodobých úložišť," zdůraznil John. Systém podle něj rovněž umožní lépe určit rizikové parametry úložišť radioaktivních odpadů. "Bude jím možné demonstrovat, co by se mohlo stát, kdyby nebezpečné složky začaly z úložiště unikat," uzavřel John.


A Roszatom szentpétervári gyárában megkezdődött a Paks II. atomerőmű reaktortartályának gyártása

A Roszatom gépgyártó részlege, az Atomenergomas szentpétervári üzemében megkezdődött azoknak az öntvényeknek a kovácsolása, amelyekből a Paks II. atomerőmű 5. blokk reaktortartályát fogják elkészíteni.
Ünnepélyes keretek között kezdődött meg az alkatrészek gyártása. A rendezvényen magyar részről Jákli Gergely, a Paks II. Zrt. elnök-vezérigazgatója, Szabó Péter, Paks polgármestere, orosz oldalról Vitalij Poljanyin, a Paks II. atomerőművet fővállalkozóként kivitelező Atomsztrojexport vállalat alelnöke, projektigazgató, illetve a reaktortartályt gyártó Atomenergomas részéről Andrej Szinyakov, a vezérigazgató első helyettese vett részt. A jövőben ezekből az öntvényekből készülnek el a VVER-1200 reaktortartályt alkotó hengeres részegységek, köztük az alsó és felső csonkgyűrű, amelyeknek megmunkálása után, azokat összehegesztve jön létre a reaktortartály. A kovácsolt részegységeket a szentpétervári gyárban készítik el, amely Európa egyik legnagyobb automatizált kovácsoló üzeme. A részegységeket ezután speciális, nagy méretű alkatrészek gyártására alkalmas karusszel esztergagépeken munkálják meg. „Azon dolgozunk, hogy a 2030-as évek elejére hálózatra kapcsolhassuk az új blokkokat. Ennek érdekében párhuzamosan zajlik a munka a paksi telephelyen és onnan több ezer kilométerre, Szentpéterváron is. Fontos számunkra, hogy az öntési folyamat után testközelből láthatjuk a reaktortartály csonkgyűrűk gyártásának első szakaszát”– hangsúlyozta Jákli Gergely,a Paks II. Zrt.elnök-vezérigazgatója. Orbán Viktor: „Mindannyiunk érdeke, hogy az atomenergia ne váljon geopolitikai konfliktusok túszává” „Jelenleg a VVER-1200-as blokkokkal megvalósuló Paks II. atomerőmű építési területén befejeződött a résfal építése, folyamatban vannak a talajerősítési munkálatok a majdani 5. blokk területén, 2024 végére tervezzük az első adag beton beöntését az alaptestbe, ami az atomerőmű építésének kulcsfontosságú eseménye. Ezzel párhuzamosan a leendő atomerőmű fő berendezéseinek gyártási munkálatai folynak. A zónaolvadék-csapda már készen van, most pedig az 5-ös számú blokk reaktortartályának nyersdarabjait gyártjuk. Ezután következik a gőzfejlesztők, a térfogatkompenzátorok, a biztonsági rendszerek tartályai és a primer kör egyéb berendezéseinek gyártása”– tette hozzá. „A reaktorsziget primerköri berendezéseinek gyártását 2028-2029-re tervezzük, ekkora már befejeződnek a fő építési munkálatok”– mondta Vitalij Poljanyin, a paksi fővállalkozó Atomsztrojexport vállalat alelnöke, paksi projektigazgató. A Paks II. atomerőműreaktortartályának gyártása is jelzi a nukleáris iparban a korszerű technológiák alkalmazásával megvalósuló, nemzetközileg is piacképes fejlesztéseket. „Az orosz gépgyártó ágazat ütemesen dolgozik a Roszatom állami vállalat megrendeléseinek teljesítésén. Jelenleg Szentpéterváron 9 VVER típusú nyomott vizes blokkok számára készülnek részegységek, illetve 5 RITM-200-as reaktorhoz is gyártanak alkatrészeket, amelyek a távol-keleti Bajmszkoje érclelőhelyet elektromos energiával ellátó újabb úszó atomerőművek »szívét« képezik majd. Ugyancsak készülnek a legújabb, jakutföldi szárazföldi kis moduláris atomerőmű számára reaktor részegységek”– hangsúlyozta Igor Kotov, az Atomenergomas, a Roszatom gépgyártó részlegének vezérigazgatója. „Az Atomenergomas szentpétervári üzemében 2024 és 2026 között reaktorok, gőzfejlesztők, térfogatkompenzátorok, biztonsági rendszerekhez tartozó tartályok és más primer köri berendezések részegységei készülnek. A mai nap folyamán még egy nagy projekt, a Paks II. atomerőmű számára kezdődött meg az atomreaktor gyártása. Az üzemeink áttörést jelentő technológiai megoldásai lehetővé teszik, hogy határidőre elkészüljenek a legmagasabb biztonsági és minőségi követelményeknek megfelelő termékek”– tette hozzá a Roszatom gépgyártó részlege, az Atomenergomas vezetője. Szijjártó Péter: Fontos mérföldkőhöz ért a paksi beruházás A Paks II. atomerőmű az első orosz tervezésű, VVER-1200 reaktorokkal megvalósuló atomerőmű az Európai Unió területén. A projekt a 2014. január 14-i orosz–magyar kormányközi megállapodás és az új blokkok tervezésére, a beszerzésekre, az építésre és üzembe helyezésre vonatkozó EPC-szerződés alapján valósul meg. Paks II. létesítési engedélyét az Országos Atomenergia Hivatal 2022 augusztusában adta ki. A létesítési engedély megszerzése is igazolta, hogy a projekt megfelel a magyar és az európai biztonsági szabványoknak. Oroszországban négy VVER-1200 egység már sikeresen termel, és két hasonló blokk üzemel a fehérorosz atomerőműben is. A Roszatom jelenleg világelső az atomerőművek építése terén: 10 országban 33 blokk van a megvalósítás különböző szakaszában. Oroszország számára a külföldi atomerőművek építése több ezer jól képzett orosz szakember foglalkoztatását teszi lehetővé, az orosz nukleáris ipar és a kapcsolódó iparágak számára ez megrendeléseket, valamint jelentős költségvetési bevételt jelent. Emellett a Roszatom beszállítási lehetőséget biztosít a helyi vállalatoknak azokban az országokban, ahol atomerőműveket épít, ennek köszönhetően új munkahelyek jönnek létre, ami bevételt jelent az adott ország számára. Paks


Pipety, laserové bludiště, mnohonožka i virtuální realita. Začala největší populárně-naučná akce u nás

Začala největší populárně-naučná akce v Česku, Veletrh vědy. Jeho součástí jsou nejen ústavy Akademie věd, ale také vysoké školy, vědecká centra a technologické firmy. Organizátoři očekávají, že na veletrh na výstavišti v pražských Letňanech dorazí až třicet tisíc lidí.Dětem, ale i dospělým návštěvníkům se samozřejmě líbí expozice, na které si mohou sáhnout a vyzkoušet si je na vlastní kůži.A na veletrhu jich jsou spousty. Mohou se třeba posadit k laboratorním pipetám, k astronomickým dalekohledům, proplést se laserovým bludištěm, nebo dokonce pilotovat stíhačku. Je tu totiž letecký simulátor, ale i virtuální realita. Na ruku si pak návštěvníci mohou vzít i africkou mnohonožku.„Návštěvníci se můžou dostat přímo do útrob našich elektráren, jako je třeba Temelín a Dukovany. Pomocí 3D brýlí se tak můžou přenést do chladicích reaktorů, věží, velína nebo třeba strojovny takové jaderné elektrárny,“ říká organizátor akce Václav Jindřich.A mohou si i sáhnout na periodickou tabulku prvků složenou z reálných, fyzických vzorků nebo otestovat chuť nejdražší a nejtěžší vody. Ale na své si přijdou i ti, které lákají spíš humanitní obory.„Zejména bych vyzdvihl stánek Etnologického ústavu Akademie věd, lidé budou mít možnost stát se skladatelem lidové písně. Zároveň jsme si připravili i taneční vystoupení a ukázky, které budou naživo,“ komentuje Jindřich. Lidé si také budou mít možnost poslechnout lidovou píseň, kterou složila umělá inteligence.„Zajímavou expozici si připravil Ústav teorie informace a automatizace, návštěvníci budou mít možnost porovnat v souboji svoji přirozenou inteligenci s tou umělou,“ pokračuje organizátor Jindřich.A samozřejmě je možné zkusit si tu různé pokusy. Jsou velmi jednoduché. Protože cílem Veletrhu vědy je ukázat i složité výzkumy v populárně-naučné formě tak, aby je zkrátka pochopil každý.„Veletrh vědy si klade za cíl především popularizovat vědu, což je i jedním z poslání Akademie věd, snažíme se ji lidem přiblížit, motivovat mladé studenty k jejich případné vědecké kariéře,“ pokračuje Václav Jindřich.Nabitý je ale i doprovodný program, a to různými přednáškami, ukázkami a panelovým diskuzemi. Ústav anorganické chemie si pak připravil únikovou hru.Veletrh vědy potrvá až do sobotního podvečera, vstup na výstaviště je zdarma. Na doprovodný program je ale potřeba udělat si předem online rezervaci, a to na webuveletrhvedy.cz.


Odhalen přístroj, který bude hledat energii budoucnosti

V Praze slavnostně představili tokamak Compass Praha- Bude to místo s nejvyšší teplotou v České republice: až padesát milionů stupňů Celsia. Takto horký vodík, či přesněji plazma, budou moci fyzikové využívat v experimentálním zařízení pro výzkum termojaderné fúze. Přístroj typu tokamak, který by měl fyzikům pomoci otevřít cestu k nevyčerpatelnému zdroji energie, byl slavnostně odhalen v Ústavu fyziky plazmatu Akademie věd v Praze - Kobylisích.  Zařízení pojmenované Compass D používali od začátku devadesátých let britští vědci v ústavu v Culhamu. Pak si však pořídili tokamak trochu jiného typu, zvaný MAST, a ukázalo se, že ústav nemá dostatek odborných sil, aby zvládl vést experimenty na obou. Proto jej od britské vlády zdarma dostali čeští vědci. SouvisejícíSlunce na zemi stojí v Kobylisích12 fotografií Přístroj loni na podzim přivezli do Prahy a v úterý jej slavnostně odhalili. Vlastní tokamak má tvar válce o průměru tři metry a výšce 3,5 metru a váží přes dvacet tun. Potřebuje však další obslužná zařízení, takže pro něj fyzikové nechali postavit budovu o velikosti tovární haly. Celkové náklady se pohybují kolem 400 milionů korun. Úterní oslava symbolizovala, že hala je dostavěna a tokamak v ní pevně umístěn. Nyní jej fyzikové připraví pro experimenty, které by měly začít do konce roku.  Reakce, která v něm bude probíhat, se jmenuje jaderná fúze. Při ní se za vysoké teploty slučují jádra těžkého vodíku (deuteria a tritia) na helium a vzniká energie. Na rozdíl od štěpné reakce v reaktorech současných jaderných elektráren po sobě fúzní reakce v tokamaku nezanechává vysoce radioaktivní vyhořelé palivo. Také vodíku je ve světě dost. "Jaderná fúze je proto jedním z nejnadějnějších způsobů, jak budeme moci získávat energii v budoucnosti," řekl na slavnosti předseda Akademie věd Václav Pačes.  Zatím ji však fyzikové nikde na světě nedokážou využít ke komerční výrobě energie. Compass D by měl pomoci se k tomuto cíli přiblížit. Je totiž zmenšenou verzí Mezinárodního termojaderného experimentální reaktoru zvaného ITER, který nyní mezinárodní společenství staví ve Francii. V Praze se tedy budou moci modelovat v menším měřítku, a tedy pohotověji a levněji, i budoucí experimenty pro ITER. Od něj se už čeká, že ukáže, jak energii z vodíku získávat pro lidstvo.


Atomkijózanodás

Egy hónapja az ENSZ Éghajlatváltozási Kormányközi Testülete, az IPCC az évtized alighanem legfontosabb jelentését publikálta az éghajlatváltozással összefüggésben. A jelentés megállapítja: közös érdek, hogy sikerüljön a globális felmelegedést a párizsi klímaegyezménynek megfelelően az ipari forradalom előtti szinthez képest 1,5 Celsius fok alatt tartani. Az ENSZ leszögezte azt is, hogy az atomenergia nélkül nem lehet eredményes a klímaváltozás elleni küzdelem, azaz e technológia növekvő mértékű alkalmazása nélkülözhetetlen ahhoz, hogy elérhetővé váljanak a globális kibocsátás-csökkentési célok. Valós nemzetközi összefogásra és ambiciózusabb fellépésre is szükség van annak érdekében, hogy a károsanyag-kibocsátást radikálisan csökkenteni lehessen az éghajlatváltozással járó súlyos következmények enyhítése, illetve megelőzése érdekében. Az IPCC jelentése világossá tette: az emberiség jövője a tét! Jó lenne, ha ez végre eljutna a hazai atomellenes zöldek és politikusaik tudatáig, akik még mindig Paks II ellen próbálják hangolni az embereket saját politikai céljaik és idegen érdekek mentén. A mértékadó hazai és külföldi szervezetek és szakemberek évek óta következetesen ugyanazt mondják: a globális klímavédelmi, ellátásbiztonsági és versenyképességi célok elérése érdekében az atomenergiára és a megújuló energiaforrásokra egyaránt szükség van és lesz a jövőben is. Az atomenergia megkerülhetetlenségét egyre több ország ismeri fel. Jelen pillanatban a világon 453 blokk üzemel, 55 épül, a jövőben pedig további 500 (!) új blokk építése várható. Idén csak Kínában 7 új blokk kezdte meg a működését vagy kapcsolódott a hálózatra. Legutóbb, október 27-én az orosz, VVER-1000 típusú Tianwan-4 blokkot is hálózatra kapcsolták. India is komoly fejlesztéseket hajt végre – Oroszországgal októberben újabb hat, 3+ generációs blokk építéséről állapodott meg. Ebben a hónapban már Üzbegisztánban is kezdetét vette az első atomerőmű-projekt, amelynek keretében a Pakson megvalósuló blokkokhoz hasonló, 2 darab VVER-1200 típusú blokk fog megépülni. A jövő szintén biztató: világszerte 13 újabb atomerőművi blokk állhat 2019-ben a villamosenergia-termelés szolgálatába. Franciaországban, ahol az energiatermelés több mint 70 százalékát atomerőművek adják, a kormány 2025-ig dönt az új generációs EPR blokkokról, amelyek felválthatják a jelenleg működő egységeket. Az ország új energiastratégiájának, amelyet novemberben fogadnak majd el, egyik fontos sarokpontja az atomenergia rendszerben tartása. Fehéroroszországban a Belorusz Atomerőmű első, VVER-1200 típusú blokkja már 2019-ben, a második egysége pedig 2020-ban állhat a villamosenergia-termelés szolgálatába. Hogyan készül a VVER-1200 típusú atomerőmű reaktortartálya? Érdemes megnézni az alábbi videót. Közben újabb és újabb országok tervezik, hogy belépnek az atomklubba. Ausztrália példája különösen figyelemre méltó. Az atomenergiát 1998-ban még indexre tevő és 2008-ig az uránbányászatot is tiltó Ausztrália miniszterelnöke nemrégiben azt nyilatkozta, hogy megfontolják az atomerőmű-építési tilalom feloldását az országban, ha az elemzések igazolják e technológia gazdaságosságát. Ez különösen fontos Ausztrália számára, hiszen jelenleg a legnagyobb problémájuk a csillagászati energiaárak mellett az ellátásbiztonság, valamint a párizsi klímaegyezményben foglaltak teljesítése. Vannak Ausztráliában is olyanok, akik a szénerőművek fejlesztésében látnák a megoldást, de ez éghajlatvédelmi és egészségügyi szempontból nyilvánvalóan járhatatlan út. Mások a szél- és a naperőműveket fejlesztenék jobban, de azok nem képesek stabilan termelni. Az atomenergia viszont kiváló lehetőség, hiszen általa jelentősen csökkenthetőek az energiaköltségek, növelhető az ellátásbiztonság és mindez szén-dioxid-kibocsátástól mentesen. Arról nem is beszélve, hogy a világonAusztrália rendelkezika legnagyobb uránkészlettel, tehát a saját forrás is adott hozzá. Németország nem érti az idők szavát A globális fősodortól eltérően Németország viszont még mindig ragaszkodik az atom ellenében az egyoldalúan a megújulókat erőltető, mára kudarcot vallott, átgondolatlan energiapolitikájához. Az erőltetett, hektikusan termelő nap- és szélerőművek miatt Németország még jó ideig nem tud megválni a széntől. 2009 óta csupán 1 millió tonnával tudta csökkenteni a szén-dioxid-kibocsátást, miközben a 2020-as saját klímavédelmi céljának elérése érdekében további 155 millió tonnával kellene csökkentenie a kibocsátást, aminek nincs realitása. A német politika is kénytelen volt ezt beismerni. Már nem is említik ezt a céldátumot, inkább arról beszélnek, hogy 2030-ig a kitűzött céljaik megvalósulnak. Az eddigiek alapján jó ok van a kételyre. Nézzük meg, miért! Németország, amely az elmúlt öt évben 160 milliárd eurót költött az Energiewendére, hiába rendelkezik a rendszerbe épített óriási nap- és szélerőművi kapacitással, ha az időjárási viszonyok nem kedveznek az üzemeltetésüknek. Másképpen fogalmazva: az időjárásfüggő nap és különösen a szél megbízhatatlan, ezért kizárólag ezen áramtermelési módok nem tudnak egy modern, magasan fejlett ipari társadalmat villamos energiával ellátni. Mi lenne, ha nem lennének az időjárástól függetlenül folyamatosan termelő német atom-, gáz- és szénerőművek? A válasz prózai. A német állampolgárok megtapasztalhatnák az áramszünetek sokkoló hatását, a leolvadó fridzsidereket, az órákra fűtés nélkül maradó lakásokat. Beszédes a grafikon: 2018 augusztusában a bezárásra ítélt atomerőművek több villamos energiát termeltek, mint külön-külön a nap- vagy a szélerőművek. Mindezt úgy, hogy az atomerőművek 9500 MW beépített teljesítménnyel rendelkeznek, míg a naperőművek ötször annyival – 44 500 MW-tal, a szélerőművek pedig 59 000 MW-tal. Augusztusban a német atomerőműveknek 92, a naperőműveknek 17, a szélerőműveknek pedig csak 14,3 százalékos átlagos teljesítmény-kihasználással termeltek. Hiába tehát az óriási beépített kapacitás, az számít, hogy mennyi áramot tud valóban megtermelni az adott energiaforrás. Szintén beszédes adat: az augusztusi termelés 50 százalékát változatlanul a szén- és gázerőművek biztosították! A jelenlegi tervek szerint Németország az atom mellett legkésőbb 2038-ig betiltja a szénalapú villamosenergia-termelést is. Kérdés ezek után, hogy az éves szinten 221 TWh (tavalyi adat) szénerőművek által termelt villamosenergia-mennyiséget mégis mivel kívánják majd helyettesíteni? Az Agora megbízásábólkészült, októberben publikált tanulmányarra keresi a választ, hogy Németország 2030-ig milyen módon érhetné el a 65 százalékos megújulós részarányt a szén fokozatos kivezetése mellett. Az elemzés kijózanító módon mutat rá a német energiapolitika anomáliáira. A tanulmány szerint 2030-ig szó sem lehet arról, hogy a szénerőműveket teljesen leállítsák. Legfeljebb a rendszerbe beépített szenes kapacitások mérséklésével lehet számolni, ami azt jelenti, hogy a 2017. évi 46 GW helyett 16 GW szenes kapacitás maradna, ami éves szinten így is 82 TWh villamosenergia-termelést biztosít. Németországban a következő években az energiahatékonysági intézkedések ellenére nemhogy csökkenne, de növekedni fog a bruttó villamosenergia-fogyasztás. Számszerűsítve: a 2017. évi 600 TWh 2030-ra 619 TWh-ra nő a fogyasztás. Hogyan is akarják ezt a mennyiségű áramot megtermelni a németek a leállítandó atomerőművek és a mérséklődő szénerőművi termelés mellett? Egyrészt a már most is csaknem 100 000 MW-nyi nap- és szélerőművi kapacitást dupláznák meg, azaz összességében 200 000 MW-nyi ilyen időjárásfüggő megújulót építetnének be a rendszerbe. Az elemzés egyáltalán nem foglalkozik azzal, hogy ez az óriási megújulós kapacitás milyen hatást gyakorolna az európai villamosenergia-hálózatra, hiszen a német napi terhelés 60-80 000 MW, azaz egyes jobb napokon, amikor optimálisak az időjárási viszonyok (süt a nap és fúj a szél), akkor az ezen erőművek által megtermelt villamos energia „kényszerexportként" jelentkezik már most is a szomszédos országok hálózatain. E „kényszerexport", vagy másként „nem szándékolt áramlás" már most is nagy kárt okoz a lengyel, a szlovák, a cseh és a magyar energiarendszereknek. A németek is tudják azt, hogy csak időjárásfüggő megújulókkal és az egyharmadra csökkentett szénerőművi kapacitással nem lehet a rendszer stabilitását folyamatosan biztosítani. A szénerőművek kivezetésével Németország import villamos energiára szorulna, ugyanakkor a németek gazdasági, ellátás- és nemzetbiztonsági megfontolásból sem szeretnének az importtól függni. Hogyan is oldanák meg ezt a fából vaskarika helyzetet? Kapaszkodjunk meg! A tanulmány szerint további gázerőműveket kellene építeni az ellátásbiztonság garantálása érdekében. Ez persze tovább növeli Németország orosz gázimporttól való függőségét. Nem véletlenül ragaszkodik Németország annyira az Északi Áramlat 2. gázvezetékrendszer megépítéséhez. Tulajdonképpen ez nem más, mint annak a beismerése, hogy a megújulók nem képesek biztosítani az ellátásbiztonságot. A 2030-ig megmaradó német szénerőművek és a növekvő gázerőművi termelés miatt éves szinten a szén-dioxid-kibocsátás változatlanul 160 millió tonna lesz, azaz a német klímapolitika fabatkát sem ér. Még egy gondolat. Ennek a kibocsátás-mennyiségnek nagy része elkerülhető lenne, ha a németek nem a klímavédelmi szempontból előnyös atomerőműveket állítanák le, hanem a még mindig jelentős kibocsátással járó szenes erőműveiket... Az energiafordulat (k)ára A tanulmány számol az energiafordulat pénzügyi vonatkozásaival is. Bemutatja, hogy a német szénerőművek 2030-ig történő bezárása miatt a német piacon a tavalyi átlag tőzsdei árhoz viszonyítva 50 százalékkal emelkedne a villamos energia ára és elérné a 61 euró/MWh értéket. Emellett a német végfelhasználói villamosenergia-árakkal kapcsolatban az elemzés félrevezető módon 2030-ig csak a tőzsdei árakat és a ökoáramot segítő pótdíj alakulását mutatja be, ami átlagban 9,5 eurócent/kWh-t jelent. A Magyar Energetikai és Közmű-szabályozási Hivatal2018. október elején publikált, szeptemberre vonatkozó ár-összehasonlítása szerint Koppenhágában 31,53 eurócent (102 Ft/kWh), Berlinben már 30,48 eurócent (98,8 Ft/kWh), Budapesten viszont csak 11,62 eurócent (37,6 Ft/kWh) volt a lakossági átlagos villamosenergia-ár. Párizsban 1 kWh 19,15 eurócentbe került (62 Ft/kWh). Németországban az árak tovább fognak emelkedni, hiszen változatlanul egyre több megújulós kapacitást építenek be a rendszerükbe. A német energetikai cégek tervei szerint az idei évben legalább 4000 MW új szél- és 2000 MW új naperőművi kapacitás várható. Arról sem szól az elemzés, hogy az illetékes német minisztérium adatai szerint a német megújulós támogatások a tavalyi évre tervezett 26,6 milliárd euró értéke 2018-ban 27,75 milliárd euróra (mai árfolyamon közel 8 991 milliárd forint) fog növekedni, amely összeg 2010-ben még „csak" 13,2 milliárd euró volt. Németország 2000-2017 között elképesztő összeget, 176 milliárd eurót (57 000 milliárd forintot) költött a megújulók támogatására. Csak mellékesen: pusztán az idei 28 milliárd eurós német megújuló támogatási összegből évente több mint 4 új, folyamatosan termelő paksi blokkot lehetne építeni. Az energiafordulat miatti magas német villamosenergia-árak problémát jelentenek a gazdaság, az ipar minden szereplője számára. Ezt erősíti meg aNémet Iparszövetség is: hosszú távon megfizethető és versenyképes villamosenergia-árakra lesz szükségünk ahhoz, hogy a cégeink egyidejűleg tudják biztosítani a termelést és a jólétet Németországban. A német zöldek már az atomért tüntetnek Mindezek után nagyon úgy tűnik, a németek már kezdik felismerni, hogy jelenlegi formájában az Energiawende ellátásbiztonsági, versenyképességi és klímavédelmi szempontból is zsákutca. Az RWE ellen a Hambach-erdő megmentéséért folytatott küzdelmet követően, október 21-én Münchenben a józan gondolkodású és a környezet védelmét valóban szem előtt tartó zöld szervezetek felvonulást tartottak az atomenergia mellett és kampányt indítottak az európai atomerőművek, beleértve a németországi atomerőművek megmentése érdekében. Véleményük szerint a nemzetközi jelentések is rámutatnak arra, hogy a klímavédelmi célok elérése érdekében az atomerőművek megtartására és fejlesztésére van szükség. A német atomerőművek bezárása a fosszilis energiahordozók hosszú távú bebetonozását, nem pedig a klímavédelmet szolgálja. Nincs új a nap alatt. A német atomellenes zöldekről és külföldi, köztük hazai fiókszervezeteikről eddig is lehetett tudni, hogy a fosszilis lobbi trójai falovául szolgának. A fentiek fényében figyelemre méltó, hogy a Paks II ellen fellépő zöld szervezet, az Energia Klub le van maradva egy brossúrával vagy kettővel. Novemberben tanulmányutat szervez aktivistáinak Németországba, hogy bemutassa az atomenergia jelentette „kihívásokat". Időszerűbb lenne a szénerőművekkel foglalkozniuk, de mint tudjuk, ez a szervezet nem erről szól. Ideje lenne viszont végre megérteni az atomenergia hazai ellenzőinek is az ENSZ IPCC globális üzenetét: az atomenergia megkerülhetelen és hatékony segítséget jelent a világ számára a klímaváltozás és az energiaszegénység elleni küzdelemben. Paks II és magyar energiapolitika a realitásokból indul ki. A nemzetközi trendekhez illeszkedően az atomenergia és a megújuló energiaforrások együttes és nem egymást kizáró használata a jövő útja. Hárfás Zsoltenergetikai mérnök, okleveles gépészmérnökazatombiztos.blogstar.huoldal szerzője


Dozorná agentúra OSN vymení éfa sekcie pre Irán

Brusel 13. februára (TASR) - Predstavitea dozornej agentúry OSN, ktorý dohadal na inpekcie v Iráne, preloili na iný post devä mesiacov po tom, ako ... Brusel 13. februára (TASR) - Predstavitea dozornej agentúry OSN, ktorý dohadal na inpekcie v Iráne, preloili na iný post devä mesiacov po tom, ako mu Teherán zakázal vstup do krajiny. Agentúru Reuters o tom dnes informoval diplomatický zdroj.SkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamouSkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamou Belgian Chris Charlier, ktorý v Medzinárodnej agentúre pre atómovú energiu (MAAE) viedol sekciu Iránu, bude od 1. apríla vedúcim sekcie pre Brazíliu a Argentínu, uviedol diplomat oboznámený s innosou agentúry. Irán, na ktorý OSN v decembri uvalila sankcie vzhadom na odmietanie zastavi sporný program obohacovania uránu, iadal odvolanie Charliera z doterajieho postu v liste adresovanom agentúre minulý mesiac. Poda zdroja sa generálny riadite MAAE Muhammad Baradej nerozhodol preloi Charliera pre to, aby uspokojil Irán, ktorého poiadavku vláda USA oznaila za "poburujúcu". Dôvodom je to, e vzhadom na zákaz vstupu do Iránu nemôe plne vykonáva svoju prácu. Zdroj tie odmietol obvinenia Teheránu, poda ktorého je Charlier zaujatý proti Iránu a poskytol dôverné informácie o iránskych nukleárnych objektoch západným krajinám. Charliera, ktorý pre MAAE pracuje 25 rokov, má nahradi na ele iránskej sekcie alí dlhoroný inpektor so skúsenosami z Iraku za vlády Saddáma Husajna. Irán v januári tie zakázal vstup 38 inpektorom MAAE - obanom západných krajín, ktoré podporili sankcie OSN - spomedzi 200 inpektorov pridelených agentúrou pre plnú alebo iastonú prácu v islamskej republike. Teherán oznail Charliera za neiaducu osobu po tom, ako pre nemecké noviny povedal, e Iránci pravdepodobne ukrývajú citlivé aktivity pred MAAE. V dokumente BBC sa tie saoval na to, e Iránci inpektorov neustále nakrúcajú videokamerami. Vedenie agentúry poda diplomatov jeho vyjadrenia nepoteili, kee inpektori by sa mali vyhýba médiám v rámci dôvernosti svojej práce.


Nicsak, ki beszél!

Kedden és szerdán újra asztalhoz ülnek a nyugati országok és Irán, megint az iráni atomprogramról lesz szó Genfben. Az elmúlt időszakhoz képest sokkal kedvezőbb légkörben, nagyobb várakozásokkal kezdődnek a tárgyalások, hiszen olyan lépések utaltak az enyhülésre, amikre harminc éve nem volt példa. Ettől függetlenül csak elindulhat egy folyamat, nagy kiegyezést még nem kell várni. Kövesse az Indexet Facebookon is! A korábbiaknál kedvezőbb légkörben kezdődnek tárgyalások Irán atomprogramjáról kedden Genfben, az Egyesült Államok és a perzsa állam között az elmúlt hetekben az enyhülés jelei mutatkoztak. Ugyanakkor kérdés, hogy milyen kompromisszumos megállapodásra tudnak jutni, ami aztán minden félnek megfelelhetne. John Kerry amerikai külügyminiszter vasárnap arról beszélt, hogy megvan az esély a diplomáciai előrelépésre. Azonban figyelmeztetett: „A szavakat tetteknek kell követniük". Az iráni miniszterelnök-helyettes pedig leszögezte, a dúsított urán külföldre szállítása olyan határvonalat jelent, amit nem lépnek át. Obama és Rouháni a telefonon Egészen új irányt vettek az amerikai-iráni kapcsolatok az elmúlt hetekben, aminek a csúcspontja szeptember végén Barack Obama amerikai elnök telefonbeszélgetése volt Haszan Rouháni iráni elnökkel. Az országok között 1980 óta nincs diplomáciai kapcsolat, ez volt az első közvetlen beszélgetés a két ország vezetői között az elmúlt 33 évben. Megtartották az első közvetlen megbeszélést is az amerikai és az iráni külügyminiszter között több mint 30 év után. „Ennek az új kapcsolatfelvételnek hatalmas a jelentősége, korábban csak a háttérben, alacsony szinten, esetleg titokban voltak megbeszélések" – mondta N. Rózsa Erzsébet, a Magyar Külügyi Intézet tudományos igazgatója, Közel-Kelet-szakértő. Rouháni első amerikai útján, az ENSZ Közgyűlésében arról beszélt, hogy békével és barátsággal érkezett. Azt állította, hogy hónapokon belül meg akar állapodni a nukleáris programról a legfontosabb nagyhatalmakkal. Rouháni kijelentései látványos váltást jelentenek elődje, Mahmúd Ahmadinezsád retorikájához képest. Az atom még mindig Megnyílt az út a régóta vitatott iráni atomprogram ügyének újratárgyalása előtt is. Teherán régóta azzal érvel, hogy atomprogramja békés célokat szolgál, ugyanakkor ezt a nyugati hatalmak vitatják. A Nemzetközi Atomenergia Ügynökség (NAÜ) augusztusi jelentése szerint Irán fokozta urándúsítási képességét, újabb ezer modern centrifugát állítottak üzembe a Natanznál lévő komplexumban. Az ENSZ BT mellett az Egyesült Államok és az Európai Unió is további kemény szankciókat léptetett érvénybe Iránnal szemben. Október 15-16-án, kedden és szerdán lesznek Irán és a P5+1 országok (az Egyesült Államok, Oroszország, Kína, Nagy-Britannia, Franciaország és Németország) között újabb tárgyalások Genfben. A helyszínválasztás már önmagában előrelépést jelent, mivel Irán korábban még azt is kifogásolta, hogy Genfben kezdődjenek hasonló tárgyalások. Rouháni azt mondta, Irán kész tervekkel érkezik majd a találkozóra, de részleteket nem árult el.A P5+1 országok többek között azt várták korábban Irántól, hogy állítsa le az urándúsítást, csökkentse a 20 százalékosra dúsított uránkészleteit. Irán rendre elutasította ezeket a követeléseket, ehelyett a szankciók feloldását szorgalmazta, és azt követelte, ismerjék el jogát az urándúsításhoz. Az már biztos, hogy a korábbiaknál kedvezőbb hangulatban indulhatnak a tárgyalások, ez pedig már önmagában fontos lesz ebben a helyzetben. Mindkét fél érdeke N. Rózsa Erzsébet szerint megvoltak a viszony enyhülésének az előzményei. Obama már 2009. március 21-én, az iráni újévkor jókívánságokat küldött az iráni népnek, és előfeltétel nélküli tárgyalásokat ajánlott, míg Rouháni augusztusi beiktatási beszédében is arról beszélt, hogy javítani akar a külkapcsolatokon, még átláthatóbbá akarja tenni az atomprogramot, és a szankciók feloldásán fog dolgozni. Iránban a gesztusoknak különleges jelentőségük van, éppen ezért is különösen fontos, hogy az iráni elnök a zsidó újév alkalmából gratulált a zsidó népnek, és hasonlóképpen tett a külügyminiszter is. Négyből három amerikai támogatja a közvetlen diplomáciai tárgyalásokat az Egyesült Államok és Irán között, hogy így akadályozzák meg a perzsa állam atomfegyverhez jutását. 21 százalék ellenzi ezt a lépést, derül ki a CNN/ORC legújabb felméréséből. Obama mindenesetre sokat nyerhet, ha sikerül valamilyen kézzelfogható eredményt felmutatnia: az Independent brit lap vezércikkében a viszony esetleges javulását egyenesen ahhoz hasonlították, amikor Richard Nixon 41 éve Kínába látogatott.A júniusi elnökválasztáson Iránban a törvényeknek megfelelően ugyan megszűrték a jelölteket és csak az indulhatott, akit az Őrök Tanácsa megfelelőnek talált, de a jelöltek közül a leginkább mérsékeltnek számító Rouhánit már az első körben megválasztották a két ciklusát kitöltő Ahmadinezsád utódjaként. Rouhánitól a viszony javulását várják az Egyesült Államokban és világszerte, de a mostani enyhülés legfontosabb fejleménye, hogy az új elnök Ali Hamenei ajatollah, Irán legfőbb vezetőjének teljes támogatását bírja. Pozitív várakozás Iránban Amíg Hamenei támogatja ezt a folyamatot, addig a közeledés folytatódni fog. Egy szeptember 17-én Teheránban tartott beszédben Hamenei engedélyezte „a hősies rugalmasságot a diplomáciában", írja a BBC. Ezt sokan egyfajta utasításként fogták fel, ami Rouháninak szólt: derítsd fel, meddig mennének el az amerikaiak, de anélkül, hogy összeborulnál Obamával. Újra az 1997-2005 között iráni elnök Mohamed Hátami vonala került előtérbe, ő ugyanis szintén reformok ígéretével indult. Hátami meg is szólalt a mostani helyzetben, különleges lehetőségnek nevezte Rouháni útját a Nyugat és Irán szempontjából is. „Iránban most abszolút pozitív várakozás hatja át a társadalmat" – mondta N. Rózsa. Ugyanakkor óvatosak is, mert Hátami elnök idején is tűnt már hasonlóan, aztán mégis visszalépés következett. Az biztos, hogy fontos külpolitikai és diplomáciai pozíciókban folyamatosan cserélik le a korábbi embereket mérsékeltebb felfogású utódokra. Szíria is összefonódik a történtekkel Többek között Szíriának is fontos szerepe lehet az iráni-amerikai viszony alakulásában. Az Egyesült Államok és Franciaország a szövetségeseikkel együtt a beavatkozás küszöbén álltak Szíriában. Az iráni vezetés a szíriai konfliktus kiéleződése alatt is gondosan ügyelt arra, hogy ne legyen túlságosan elutasító az Egyesült Államokkal szemben. Retorikájuk főként az általános fenyegetések szintjén mozgott: arra figyelmeztettek, hogy lángba borulhat a régió, beláthatatlan következményei lehetnek a Közel-Keleten, ha a nyugati országok katonai erővel avatkoznak be a szíriai polgárháborúba. A vegyi fegyverek bevetése nehéz helyzetbe hozta Iránt: az 1980-88-as iraki-iráni háború alatt Szaddám Huszein vegyi fegyvereket is használt, ez pedig még a mai napig is komoly traumát jelent az iráni társadalomban. Irán így hivatalosan végig az ellenzéket vádolta a vegyi anyagok bevetésével. Végül az oroszok javaslatára a vegyi fegyverek leszerelése kezdődött meg előző héten, ez pedig olyan fejlemény volt, ami mögé már fel tudtak sorakozni.„Iránban pont ezt akarják, hogy ismerjék el őket regionális hatalomként, és egyenrangú tárgyalófélként kezeljék őket" – mondta N. Rózsa. Most kedvezően is kijöhetnek a helyzetből, „ha az a vélekedés, hogy konstruktívak, vagy legalábbis visszafogottnak mutatkoznak". Iránnak az az érdeke, hogy Szíria stabil maradjon, miközben az ellenzéki erők egy jelentős részét képviselő radikális iszlamisták miatt is egy oldalra került az Egyesült Államokkal. Fel kell mutatniuk valamit Mindkét félnek érdeke, hogy hatékony legyen ez a közeledés. Ezúttal úgy tűnik, hogy mindkét oldal kész engedni azért, hogy aztán kaphasson is valamit majd cserébe. „Fontos lesz, hogy gyorsan konkrét eredményeket mutathassanak fel, ha nem akarják, hogy a saját belső ellenzékük megtorpedózza a tárgyalásokat és a közeledést" – mondta N. Rózsa. Iránban például a Forradalmi Gárda parancsnoka hibának nevezte Rouháni telefonbeszélgetését Obamával, és az Egyesült Államokban is vannak zúgolódó hangok a törvényhozók között. Obama figyelmét most alapvetően nem a külpolitika, hanem a belpolitika, a szövetségi kormányzat leállása vonja el, de az USA oldaláról a szálakat ügyesen mozgatva már azt is fontos haladásként adhatják el, hogy Irán hogyan áll a szíriai helyzethez, valamint nagyobb transzparenciát ígér.Irán szempontjából a legkedvezőbb az lenne, ha elmozdulnának a szankciók feloldásának irányába. Obama kezét ugyanakkor erősen megkötötte a kongresszus tavaly az egyoldalú szankciók kibővítésekor, ezért nincs nagy mozgástér. Iránnak az EU felé is érdemes lehet tapogatóznia. Az biztosnak tűnik, hogy „Irán valamilyen megegyezésre készül", ebben pedig több mindent is tud ajánlani: megerősített ellenőrzés, a centrifugák számának korlátozása, vagy például minden ellenkező nyilatkozat ellenére az 5 százalékosra dúsított urán egy részének külföldre szállítása (és ott „letétbe helyezése") is az asztalon lehet. Izrael báránybőrbe bújt farkasról beszél Nem mindenki örül felhőtlenül az amerikai-iráni viszony mostani alakulásának, Izrael és az Öböl-menti országok, főként Szaúd-Arábia is aggódva figyelik a fejleményeket. N. Rózsa szerint nincsenek abban a helyzetben, hogy megtorpedózzák az amerikai és az iráni vezetés elképzeléseit, de nem mindegy, milyen garanciákat tudnak nekik ígérni. Izraelnek is az az érdeke, hogy Irán ne jelentsen tartós fenyegetést a zsidó államra. A Rouhánit báránybőrbe bújt farkasnak minősítő Benjámin Netanjahu izraeli miniszterelnök amerikai útján beszélt Obamával „Irán békeoffenzívájáról", és az ENSZ-ben is felszólalt. Az izraeli hírszerzés pedig bejelentette, hogy szeptember 11-én elfogtak egy belga férfit, aki azonban iráni származású, és a gyanú szerint kémkedett. A Sin Bet szerint a férfit az iráni Forradalmi Gárda küldte. Elindulhat egy folyamat Bármennyire is mutatkoznak a közeledés jelei, az Egyesült Államokat és Iránt komoly politikai, ideológiai különbségek választják el egymástól. Ugyanakkor a két ország közötti kapcsolatokban eddig sem a tartalmi kérdések, hanem sokkal inkább az azt körülvevő atmoszféra, a bizalmatlanság légköre volt meghatározó, ez pedig változóban van. Arra lehet számítani, hogy „elindul egy olyan folyamat, ami a megegyezés felé mutat", ennél többet most még nem kell várni, mondta N. Rózsa. Kövesse az Indexet Facebookon is!


Kaplického "rejnok" by měl stát v roce 2015

Práce na stavbě koncertního a kongresového centra v Českých Budějovicích, jež ve tvaru rejnoka navrhl zesnulý architekt Jan Kaplický, nebyly přerušeny. Mělo by být dokončeno v roce 2015. Novinářům to řekl v pondělí předseda Jihočeské společnosti přátel hudby (JSPH) Antonín Kazil. Architektka Eva Jiřičná se svým týmem by měla do konce srpna dokončit projektovou dokumentaci k územnímu rozhodnutí. Na to čeká investor. Náklady se odhadují na dvě miliardy korun. Architektka Eva Jiřičná se svým týmem by měla do konce srpna dokončit projektovou dokumentaci k územnímu rozhodnutí. Na to čeká investor. Náklady se odhadují na dvě miliardy korun. Architektka Eva Jiřičná se svým týmem by měla do konce srpna dokončit projektovou dokumentaci k územnímu rozhodnutí. Na to čeká investor. Náklady se odhadují na dvě miliardy korun.  Společnost investora stále tají, podle Kazila si nepřeje být jmenován. "Všechno platí, až budeme mít územní rozhodnutí, začne se jednat o penězích. Sami se ptají, zda už ho máme. Nikdo nechce být jmenován, ale ČEZ to určitě nebude," řekl Kazil. O ČEZ jako investorovi se dříve spekulovalo. Nyní se v kuloárech mluví o ruské společnosti TVEL, jež je výrobcem jaderného paliva a také donátorem festivalu Emy Destinnové, který pořádá JSPH. Náklady na stavbu "rejnoka" se dříve odhadovaly na dvě miliardy, letos se upřesní, podle Kazila se nebudou příliš lišit. Centrum by měla provozovat JSPH a mělo by si na sebe vydělat. Architektka Eva Jiřičná se svým týmem by měla do konce srpna dokončit projektovou dokumentaci k územnímu rozhodnutí. Na to čeká investor. Náklady se odhadují na dvě miliardy korun.  Společnost investora stále tají, podle Kazila si nepřeje být jmenován. "Všechno platí, až budeme mít územní rozhodnutí, začne se jednat o penězích. Sami se ptají, zda už ho máme. Nikdo nechce být jmenován, ale ČEZ to určitě nebude," řekl Kazil. O ČEZ jako investorovi se dříve spekulovalo. Nyní se v kuloárech mluví o ruské společnosti TVEL, jež je výrobcem jaderného paliva a také donátorem festivalu Emy Destinnové, který pořádá JSPH. Náklady na stavbu "rejnoka" se dříve odhadovaly na dvě miliardy, letos se upřesní, podle Kazila se nebudou příliš lišit. Centrum by měla provozovat JSPH a mělo by si na sebe vydělat. Za rok se podle Kazila v přípravě stavby udála řada věcí. Byla vyměněna pracovní skupina lidí za osobnosti a po mnoha jednáních o pozemku a řešení sítí se letos Koncertní a kongresové centrum Antonína Dvořáka začalo, s ročním zpožděním, projektovat. "Museli jsme mimo jiné jednat s paní Kaplicky, která se nechala přesvědčit, že její požadavky mohou nastoupit až posléze, ne v této fázi, což pochopila. Domluvili jsme se," uvedl Kazil. O práci na dokumentaci měla zájem řada firem, nakonec se partnerem stala společnost Swietelsky stavební, jež zaplatila i studii. S Jiřičnou se pak JSPH domluvila, že práci na "rejnokovi" odvede bez nároků na honorář, zaplatit se bude muset jen režie zaměstnanců. Další donátoři provedli zdarma geologický průzkum. Řadě lidí se podle Kazila myšlenka stále líbí. Do konce srpna by měla být hotova dokumentace, dva a půl měsíce bude trvat její připomínkování. Po vydání územního rozhodnutí bude následovat stavební. Práce by mohly začít v prosinci 2013. S dokončením společnost počítá v prosinci 2015 a se zahájením provozu v lednu 2016. Další donátoři provedli zdarma geologický průzkum. Řadě lidí se podle Kazila myšlenka stále líbí. Do konce srpna by měla být hotova dokumentace, dva a půl měsíce bude trvat její připomínkování. Po vydání územního rozhodnutí bude následovat stavební. Práce by mohly začít v prosinci 2013. S dokončením společnost počítá v prosinci 2015 a se zahájením provozu v lednu 2016. O stavbu důstojného hudebního svatostánku v jihočeském krajském městě společnost usiluje už několik let. Město se 100 000 obyvateli nemá adekvátní koncertní síň, kde by mohla hostovat symfonická tělesa. Kaplický se svým týmem Future Systems navrhl pro Budějovice originální černý objekt organických tvarů. Dokončená studie je Kaplického nejdopracovanějším dílem v tuzemsku, jeho náhlá smrt však v lednu 2009 další jednání načas zmrazila. Navržený objekt má trojúhelníkový půdorys a zaujímá plochu téměř 1,5 hektaru. Centrum má mít dva koncertní sály pro 1000 a 400 posluchačů.


Byla kriticky nízko. Kolem jaderné elektrárny proletěla ruská raketa, tvrdí Ukrajinci

Ukrajinská státní společnost Energoatom zveřejnila záznam z bezpečnostní kamery, na kterém podle ní prolétá "kriticky nízko" nad jadernou elektrárnou v Južnoukrajinsku ruská řízená střela. Podle Energoatomu je na videu z nedělního rána v 5:30 vidět "řízenou střelu podobnou raketě typu Kalibr".


ZMZ upozoruje na to, e kapitola energetika môe by po vobách otvorená

Bratislava 12. septembra (TASR) Mimovládna organizácia Zamatku Zem (ZMZ) vyjadruje vánu obavu z toho, e po vobách môe byotvorená kapitola energetika. Táto obava vychádza z postoja niektorých politických subjektov kandidujúcich do parlamentu. ZMZ v stanovisku, ktoré dnes poskytol TASR koordinátor kampane Energia Pavol iroký, upozoruje, e subjekty Smer a HZDS vyjadrili názor, e ak budú súasou budúcej vlády, otvoria otázku odstavenia zastaraných dvoch reaktorov v Jaslovských Bohuniciach. "Robert Fico a Tibor Miku nehladia na budúcnos tejto krajiny pokia otvorene vyhlasujú, e predia prevádzku V1. Ohrozujú tým nielen ekonomické záujmy, bezpenos obanov strednej Európy, ale aj integrané snahy SR," tvrdí iroký.SkryVypnú reklamuSkryVypnú reklamuSkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamouSkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamou Domnieva sa, e postoj týchto politikov a im blízkych len dokazuje, e im viac záleí na vlastných peaenkách ako na blahu tohto národa. Poukázal na ich previazanos s atómovou loby. Ak sa tieto politické subjekty dostanú do budúcej vlády, je proces privatizácie energetiky, rozvoj obnovitených zdrojov energie a realizácia programov efektívneho vyuívania energie ohrozená, ak nie vopred pochovaná, poznamenal iroký. Rekontrukcia V1 v Jaslovských Bohuniciach stála 8,4 miliardy Sk. Ochranári zdôrazujú, e suma bola prekroená oproti plánovaným piatim miliardám korún o takmer 68 percent. Napriek tomu sa domnievajú, e rekontrukcia nesplnila svoj úel. Majú toti podozrenie, e neboli vykonané vetky potrebné rekontrukné práce, ktoré by zabránili pri vánej havárii úniku rádioaktivity z reaktorovej haly. Takisto si myslia, e dolo k vemi neefektívnemu hospodáreniu so tátnymi financiami. iroký kontatoval, e vedenie Slovenských elektrární a Úrad jadrového dozoru utajujú informácie o skutonej jadrovej bezpenosti. Okrem iného u dva roky im nie sú ochotní poskytnú originál bezpenostnej správy o rekontrukcii V1 napriek rozhodnutiu Najvyieho súdu SR.


Strana Zelených ostro kritizuje otvorenie Bohuníc

Európska strana Zelených ostro kritizovala rozhodnutie SR, ktorá zvauje spustenie reaktora jadrovej elektrárne v Jaslovských Bohuniciach. "Rozhodnutie vlády natartova reaktor sovietskeho typu je hlboko nezodpovedným a flagrantným poruením prístupovej zmluvy, ktorú Slovensko podpísalo s Európskou úniou v roku 1999, uvádza sa vo vyhlásení Rebeccy Harmsovej, ktorá je podpredsedníkou strany.Poda tvrtej najsilnejej frakcie v Európskom parlamente "zneuíva slovenská jadrová loby súasnú plynovú krízu ako úbohú zámienku na poruenie rozhodnutí spred desiatich rokov. Poda predsedu strany Daniela Cohn-Bendita je slovenské rozhodnutie zlyhaním slovenskej vlády v implementácii modernej energetickej politiky zaloenej na obnovitených zdrojoch. Zelení vyzvali Európsku komisiu, aby zabránila slovenskému rozhodnutiu s cieom "ochráni bezpenos miliónov Európanov.Zelení tvrdia, e k iadnemu výpadku elektrickej siete nemôe dôjs, pretoe poda jej informácií len 8 percent slovenskej siete, ktorá je napojená na európsky záchranný systém, potrebuje na svoju prevádzku plyn.