Porozumienie Rosja - Argentyna o współpracy w dziedzinie energii nuklearnej

Prezydenci Rosji i Argentyny Władimir Putin i Cristina Fernandez de Kirchner podpisali w sobotę w Buenos Aires porozumienie o współpracy w dziedzinie energetyki nuklearnej. Na wspólnej konferencji prasowej Putin i Fernandez de Kirchner poinformowali, że porozumienie przewiduje, iż rosyjski koncern energetyczny Rosatom będzie uczestniczył w budowie argentyńskiej elektrowni atomowej Atucha III. - Argentyna jest liderem w Ameryce Łacińskiej w dziedzinie energetyki atomowej. To ważne porozumienie potwierdza nasze więzi przyjaźni i współpracę strategiczną - powiedziała prezydent Argentyny. Według towarzyszącego Putinowi ministra energetyki Rosji Aleksandra Nowaka, Rosatom zaoferował ponadto stronie argentyńskiej pomoc w budowie dwóch dalszych siłowni atomowych na "komfortowych warunkach finansowych". Argentyna, która boryka się z kryzysem energetycznym, rozbudowuje w szybkim tempie swoją energetykę nuklearną chcąc zmniejszyć zależność od paliw kopalnych i to pomimo faktu, iż posiada jedne z największych na świecie złóż gazu i ropy w skałach łupkowych. Złoża te nie są praktycznie eksploatowane bowiem - jak zauważa Associated Press - zagraniczne koncerny obawiają się interwencjonistycznej polityki rządu Argentyny w dziedzinie energetyki. Fernandez poinformowała, że niektórzy członkowie delegacji towarzyszącej prezydentowi Rosji odwiedzą jedno z tych złóż w prowincji Neuquen, nazywane Vaca Muerta (Martwa krowa). Z Argentyny Putin udaje się do Brazylii, gdzie w Rio de Janeiro obejrzy finałowy mecz mistrzostw świata w piłce nożnej i spotka się z przywódcami ugrupowania BRICS (Brazylia, Rosja, Indie, Chiny i RPA). Możliwe są też spotkania prezydenta Rosji z przywódcami innych państw, którzy przyjadą na finał mundialu, w tym z kanclerz Niemiec Angelą Merkel. (PG)


Jaderná "příhoda" Francouze vyděsila. Řeší, co s jádrem

Francie zvažuje, že svou závislost na jádru zatím sníží jenom o pět procent Orange- Pondělní požár v továrně na zpracování jaderného odpadu v jihofrancouzském Marcoule únik radioaktivity nezpůsobil, obyvatelstvo departmentu Vaucluse - a zejména nedalekého třicetitisícového města Orange - však důkladně vystrašil. Tím spíše, že místní úřady nebyly po téměř dvě hodiny schopny informovat občany, co přesně se u Marcoule odehrálo. V městečku Codelet se podle internetového deníku Rue89 lidé zavřeli doma a nevycházeli vůbec ven a podobná situace panovala i v dalších obcích. Vláda premiéra Francoise Fillonase pokusila jadernou "příhodu" banalizovat s poukazem na to, že vzhledem k omezenému rozsahu havárie nebylo vůbec zapotřebí vyhlásit evakuaci. U opoziční strany Evropa Ekologie - Zelení ale tvrdě narazila. "Požadujeme co největší transparentnost v ohledu na důsledky celé události, ať již ekologické či sanitární, a to v reálném čase," vyzvala Fillonův kabinet tajemnice strany Cécile Duflotová, citovaná deníkem Le Monde. Stejná slova o reálném čase použila i prezidentská kandidátka strany Eva Jolyová. Debata o případném výstupu z jaderné energetiky či omezení výroby v atomových elektrárnách totiž nyní ve vládních kruzích není na pořadu dne. Francie zajišťuje téměř osmdesát procent své spotřeby elektrické energie pomocí jádra a v blízké budoucnosti počítá pouze s částečným a velmi povlovným přechodem na alternativní zdroje.Archivní snímek jaderného zařízení v Marcoule. | Foto: Reuters, Jaderné zařízení Marcoule Prezident Nicolas Sarkozy zvolený za pravicový Svaz pro lidové hnutí (UMP), který jinak ve většině politicko-ekonomických témat souhlasí sněmeckou křesťansko-demokratickou kancléřkou Angelou Merkelovou, byl po jaderné katastrofě v japonské Fukušimě nekompromisní. "Strategické rozhodnutí, jaké učinili Němci v ohledu na atomovou energii, nebude předmětem debaty," prohlásil počátkem dubna. Jiného názoru je bývalá ministryně životního prostředí v liberálně-konzervativním kabinetu premiéra Alaina Juppého Corinne Lepageová. "Exploze v Marcoule je dalším důkazem toho, žepo Fukušimě je jaderná katastrofa bohužel možná(i ve Francii)," napsala na svém účtu na sociální síti Twitter. "Je zapotřebí jádro opustit! Existují také jiná energetická řešení, není možné dále čekat!" Hned pětice jaderných elektráren (Fessenheim, Cattenom, Bugey, Saint-Alban a Gravelines) se nachází v okolí větších městských aglomerací, kde v okruhu 30 kilometrů žije mezi 500 tisíci a jedním milionem obyvatel. Hůře je na tom v tomto ohledu pouze Belgie, Švýcarsko a jihozápad Německa. Poslední dvě země přitom letos oznámily výstup z jádra. Fillonův kabinet schválil loni v létě investiční balíček v hodnotě 1,35 miliardy eur, které mají být v příštích čtyřech letech nasměrovány do oblasti zelené energetiky. Francie ale ve srovnání s Německem či Británií v rozvoji alternativních zdrojů, zejména co se týče slunce a větru, pokulhává.SouvisejícíBezpečný výlet do světa atomu: Prohlédněte si staré jaderné elektrárny32 fotografií Téměř 75 procent "zelené energie" v zemi je vyráběno ve vodních elektrárnách a centrálách spalujících biomasu, především dřevní odpad. Ministr energetiky Eric Besson sice nedávno připustil, že by jeho země mohla atomové elektrárny odstavit "v horizontu několika desetiletí", současný scénář však předpokládá, že podíl jaderné energetiky poklesne v nejbližších letech pouze o pět procent. Jedenadvacet z osmapadesáti francouzských reaktorů přitom bylo postaveno před více než třiceti lety. Dalších 29 překročilo polovinu doby, na kterou byla nastavena jejich životnost, neboť jsou v provozu po dvě desetiletí. "Náš jaderný park je naprosto bezpečný," ujišťuje nicméně Francouze prezident Sarkozy. "Jisté součásti konceptu reaktorů a jejich zajištění vůči těžkým jaderným haváriím musí být přehodnoceny," odporuje mu ředitel Ústavu pro jadernou bezpečnost Jacques Repussard. "Ať se již jedná o přírodní katastrofu, technologickou závadu, teroristický útok, či selhání lidského faktoru - žádná z těchto možností nebyla systematicky probrána s poukazem na to, že něco takového se u nás nikdy nemůže přihodit," dodává. Ve Francii zatím - na rozdíl od Německa - chybí politická vůle na dané situaci něco změnit. A pak - země galského kohouta nemá tak jako Spolková republika v současnosti k dispozici 40 miliard eur, což je částka, kterou Němci zaplatí za postupné uzavření 17 reaktorů, jež jsou stále v provozu. Nemluvě o tom, že v případě Francie by se tato suma vyšplhala na nejméně 130 miliard.


USA nemají zájem válčit s KLDR, chtějí přesvědčit Kim Čong-una, aby se vzdal jaderných zbraní

Cílem USA není válčit proti Severní Koreji, ale přesvědčit jejího vůdce Kim Čong-una vzdát se jaderného arzenálu. Řekl to americký ministr obrany James Mattis, který zavítal do demilitarizovaného pásma mezi oběma korejskými státy. Obvinil ale také Severní Koreu, že navzdory názoru Rady bezpečnosti OSN pokračuje v provokacích a ohrožuje globální bezpečnost. KLDR podle Mattise buduje jaderný arzenál, který může vyvolat katastrofu pro všechny. Vyjádřil také solidaritu s Jižní Koreou, když řekl: "V době, kdy režim Kim Čong-una vyvolává ohrožení, stojíme po vašem boku i po boku korejského lidu."


Norsko má pohotovost kvůli teroristům ze Sýrie, uzavřelo Královský palác i okolí reaktorů

Královský palác či Židovské muzeum v Oslu daly uzavřít norské úřady kvůli obavám z teroristického útoku. Bezpečnostní služby uvedly, že mají hodnověrné, i když nespecifikované zprávy o přesunu radikálních islamistů z válečného bojiště v Sýrii. Premiérka Erna Solbergová kvůli hrozbě odložila dovolenou, informoval norský server Local. „Policejní bezpečnostní služba PST nedávno obdržela informace o tom, že lidé napojení na islámské extremisty v Sýrii mohou chtít provést útoky protiNorsku,“ oznámila ředitelka službyBenedicte Bjørnlandová. Podle ní existují náznaky, že by k útoku mohlo dojít v příštích dnech. KOMENTÁŘ DNE: Lyžařské Nagano-  Nedá se nic dělat, dnešní komentář musí být sportovní, protože jedna mladá dáma přepsala lyžařské dějiny země.Čtěte zde >> Norsko už kvůli tomu zpřísnilo ostrahu hranic a bezpečnost kolem svých dvoujaderných reaktorů. V hlavním městě Oslu byly pro veřejnost uzavřeny budovy radnice, Královského paláce nebo Židovského muzea. Ohrožen je průběh šachové olympiády ve městě Tromsø. Pořadatelé ji zatím neodvolali. Uvedli, že mají bezpečnostní plán a jsou v úzkém kontaktu s policií. Ta vyhlásila pohotovost všem svým složkám ve všech částech země. „Odvolali jsme lidi z dovolených. Chceme pracovat na potvrzení nebo vyvrácení informací, které máme,“ poznamenala Bjørnlandová. Letového provozu se zatím výstraha nedotkla.Velká BritánieiSpojené státyvšak už varovaly své občany, aby se při cestách po Norsku měli na pozoru. Královský palác v Oslu Jak upozornilaBjørnlandová, norská tajná služba dostává podobné varovné informace opakovaně, tentokrát však byla podezření dále potvrzena.„Výsledek vyšetřování nás vede k závěru, že je to věrohodná, i když nespecifikovaná hrozba. Souvisí s lidmi, kteří se účastnili bojů v Sýrii,“ oznámila. Norské tajné služby odhadují, že na syrském bojišti se pohybuje 40 až 50 osob spojených nějak s Norskem. Dovolenou zrušila i šéfka vlády Solbergová. Už ve středu večer uvedla, že byla o problému informována. „Věřím, že policie záležitost zvládne a podnikne nezbytné kroky a že policejní bezpečnostní služba a zpravodajská služba budou spolupracovat v rámci společného protiteroristického střediska,“ uvedla premiérka.


Trump zkritizoval jadernou dohodu s Íránem, USA od ní ale zatím neodstoupí

Americký prezident Donald Trump v pátečním projevu uvedl, že Spojené státy neodstoupí od jaderné smlouvy s Íránem, chce však pracovat na jejích nedostatcích společně s Kongresem. Pokud nakonec ke shodě s Teheránem nedojde, pohrozil novými protiíránskými sankcemi. Americký zahraničněpolitický analytik Joshua Muravchik se domnívá, že Trump nemá vůbec žádný plán a odpovědnost za osud jaderné smlouvy pouze alibisticky přenáší na Kongres.  Rusko v pátek vyzvalo signatáře jaderné smlouvy s Íránem, aby dohodu sjednanou v roce 2015 dodrželi. Washington- Americký prezidentDonald Trumpuž dál nehodlá potvrzovat, že Írán dodržuje jadernou smlouvu. Prohlásil to v pátek v projevu v Bílém domě. S Kongresem a spojenci bude Trump pracovat na odstranění nedostatků dohody, kterou USA spolu s šesti dalšími mocnostmi a Íránem uzavřely v roce 2015. Pokud se to nepodaří, smlouva skončí, varoval prezident USA. Trump byl ze zákona povinen každých 90 dnů informovat Kongres, zda Írán dohodu respektuje a zda odpovídá zájmům USA. Nejpozději v neděli měl další takové prohlášení vydat. Že se tak nestane, dal už před Trumpovým projevem najevo ministr zahraničí Rex Tillerson. Podle prezidentova prohlášení je jaderná smlouva jednostranná, je jednou z nejhorších, na jaké se USA podílely. "Jaký smysl má smlouva, která existenci jaderného arzenálu oddaluje jen na krátkou dobu?" řekl Trump. Írán se podle něj mnohokrát dopustil jejího porušování a nedodržuje ani ducha dohody. Vládu v Teheránu americký prezident označil za ničemný a fanatický režim, který vlastní občany vystavuje represím, je sponzorem terorismu, podporuje Al-Káidu, Hizballáh a další teroristické sítě a podněcuje zvěrstva v Sýrii a Jemenu. Trump podle očekávání v projevu neoznámil, že USA od dohody s Íránem odstupují. Spojené státy ale podle Trumpa zavedou nové, tvrdé protiíránské sankce a zablokují "všechny cesty" Teheránu k jaderné zbrani. Postaví se ve světě íránským pokusům o destabilizaci a proti realizaci íránských raketových a zbrojních programů. Trumpův projev byl podle ruského náměstka ministra zahraničí Sergeje Rjabkova "mimořádně znepokojivý". Hlavním úkolem je teď podle něj zajistit, aby smlouva s Íránem nezkolabovala, protože nové stanovisko USA její základy "vážně podkopává". Washington prý spojuje s jadernou smlouvou témata, která k ní nemají žádný vztah. V důsledků pokusů smlouvu vylepšovat se dokument může "prostě rozpadnout," varoval Rjabkov. Írán dohodu "přísně dodržuje" a americké stanovisko je s duchem smlouvy naopak v rozporu, uvedl ruský diplomat. Návrat k situaci před uzavřením smlouvy a k obnovení sankcí OSN proti Íránu je nemožný, soudí Rjabkov. Vyjádřil naději, že stanovisko Bílého domu nebude mít na smluvní režim přímý dopad. Rjabkov ruské agentuře sdělil, že Moskva se v nejbližší době s USA po dvoustranných kanálech spojí, aby íránskou problematiku posoudila. Francouzský prezident Emmanuel Macron, německá kancléřka Angela Merkelová a britská premiérka Theresa Mayová dnes ve společném prohlášení uvedli, že Trumpovo rozhodnutí berou na vědomí. Zároveň vyzvali USA, aby si ještě jednou vše promyslely, než přijmou opatření, jako například obnovení sankcí, které by mohly poškodit dohodu s Íránem. Dodali, že povzbuzují americkou vládu a Kongres, aby braly v potaz vliv rozhodnutí o budoucnosti smlouvy na bezpečnost USA a jejich spojenců. Evropští státníci zároveň sdělili, že jsou znepokojeni íránským vývojem balistických raket a aktivitami v blízkovýchodním regionu, které mají dopad na bezpečnostní zájmy evropských zemí. Uvedli, že od Íránu očekávají konstruktivní dialog a přerušení "destabilizujících akcí". Trump pro nový vztah USA vůči jaderné dohodě použil formální pojem "decertifikace". V praxi znamená, že Spojené státy ruší certifikaci, tedy způsobilost smlouvy k uplatňování. Nevypovídají ji ale a sankce okamžitě neobnovují. Americký Kongres nyní má 60 dnů na to, aby rozhodl, zda smluvní podmínky za strany USA zpřísní, nebo sankce znovu zavede, což by dohodu fakticky zlikvidovalo. Návrh kongresového zákona o zpřísnění sankčního režimu už podle agentury AFP existuje. Stanoví, že sankce budou obnoveny, pokud se ukáže, že Teherán je rok od výroby jaderné bomby. To by podle AFP mohlo být v rozporu s ustanovením dohody, že restrikce omezující íránský jaderný program budou postupně od roku 2025 uvolňovány. Trump oznámil, že na americký seznam teroristických organizací budou zařazeny íránské revoluční gardy. Ministerstvo financí, které seznam spravuje, zařazení oznámilo už krátce před prezidentovým vystoupením. Revoluční gardy patří k nejmocnějším bezpečnostním složkám v Íránu a mají značný vliv na politické dění v zemi. Zatím na americkém seznamu teroristických organizací figurují jen elitní milice revolučních gard Kuds. Jaderná smlouva ruší veškeré sankce, které OSN proti Íránu vyhlásila v letech 2006-2010. Spojené státy v jejím rámci mimo jiné odvolaly postih zahraničních společností, které v Íránu nakupují ropu nebo investují do íránského petrochemického průmyslu. Trumpův projev podle agentury Reuters nepochybně sledovali se zájmem ostatní signatáři smlouvy, kromě Íránu tedy Británie, Francie, Čína, Rusko a Německo. Prakticky všichni účastníci dohody Bílý dům od odstoupení od dohody varovali. Teherán si vyhradil právo reagovat a dal najevo, že změnou amerického stanoviska vznikne chaos a smlouva přestane platit. Trumpovo rozhodnutí v pátek kritizovali i američtí diplomati, kteří v roce 2015 smlouvu dojednali. Ben Rhodes, který byl v té době bezpečnostním poradcem v Bílém domě, agentuře AFP řekl, že "pokud se Spojené státy pokusí změnit podmínky dohody, bude to znamenat její porušení". Izrael naopak Trumpovo páteční stanovisko podpořil. Premiér Benjamin Netanjahu prezidentovi USA blahopřál a prohlásil, že jeho projev "umožní špatnou dohodu vylepšit" a postavit se dalším akcím "teroristického" íránského režimu. Šéf Mezinárodní agentury pro atomovou energii (MAAE) Jukija Amano řekl, že svět na jaderný program Íránu důkladně dohlíží. "Írán závazky ohledně svého jaderného programu, jež mu ukládá Společný všeobecný akční plán, dodržuje," konstatoval Amano. Společný všeobecný akční plán (JCPOA) je oficiální název jaderné smlouvy s Íránem z roku 2015.


A Roszatom fegyverfejlesztéssel emlékezik a meghalt nukleáris szakemberekre

Az új fegyvertípusok kifejlesztését végig kell vinni, mert az lesz a legjobb megemlékezés a múlt héten életüket vesztő nukleáris szakemberekről - közölte a Roszatom vezérigazgatója hétfőn, azt követően, hogy eltemették az orosz állami atomenergetikai konszern öt munkatársát, aki egy fegyverkísérlet során vesztette életét. Kövesse az Indexet Facebookon is! Alekszej Lihacsov szerint a szakértők mindvégig hűen teljesítették kötelességüket, és igazi hősökként távoztak. A legjobb megemlékezés róluk azt lesz, ha folytatjuk a munkát az új fegyvertípusokon, amit mindenképp végig kell vinni - hangoztatta a Roszatom vezetője a vállalat által kibocsátott közlemény szerint. A szakemberek az augusztus 8-ai tragédia idején egy új, különleges találmányon dolgoztak - mondta Lihacsov, de nem pontosította, hogy mi volt az. A Szarovban működő Oroszországi Szövetségi Nukleáris Központ - Kísérleti Fizikai Összoroszországi Tudományos Kutatóintézet (RFJaC-VNIIEF) vezetőinek nyilatkozataiből az derült ki, hogy az öt tudós egy kisméretű, radioaktív hasadóanyagokat használó energiaforrás tesztelésekor halt meg. A szerencsétlenül járt szakértők ennek a központnak az állományában dolgoztak. Valentyin Kosztyikov, a RFJaC-VNIIEF igazgatója azt mondta, hogy az incidens egy új fegyver tesztelésekor történt. A baleset tragikus események láncolatának eredményeként, és előre nem látható forgatókönyv szerint következett be - tette hozzá. Mint mondta, a szakemberek a történtek előzetes elemzése szerint azért küzdöttek, hogy irányítsák az eseményeket, de ez sajnos nem sikerült nekik. Közölte, hogy Arhangelszk megyében állami bizottság vizsgálja a katasztrófa körülményeit. Vjacseszlav Szolovjov, a központ tudományos vezetője kijelentette, hogy a szarovi nukleáris központ tudományos programja keretében végzi a fejlesztéseket a védelmi tárca számára. Az egyik irány a kisméterű energiaforrások kifejlesztése radioaktív hasadóanyagok felhasználásával - mondta Szolovjov. Hozzáfűzte, hogy ilyen kutatások nemcsak Oroszországban folynak, és amerikai tudósok tavaly kipróbáltak "egy néhány kilowattos, kisméretű nukleáris reaktort". A Fontanka szentpétervári hírportált a Roszatom később arról tájékoztatta, hogy a Fehér-tengeren egy nukleáris elemmel, nem pedig egy reaktorral folyt kísérlet. Az orosz sajtóban megjelent értesülések szerint a baleset helyszínének körzetében, a Fehér-tengeren nukleáris tengeralattjárók szoktak rakétát tesztelni. A katonai tárca nem közölte, hogy pontosan mi történt, a The New York Times az amerikai hírszerzésre hivatkozva azt állította, hogy a robbanás a Burevesztnyik (Viharmadár) nukleáris hajtóművel felszerelt manőverező robotrepülőgép tesztelésekor történhetett. Ez egyike azoknak az új hiperszonikus fegyvereknek, amelyek fejlesztéséről Vlagyimir Putyin orosz elnök tavaly március 1-jén tett bejelentést. A Kommerszant című napilap tavaly júliusban azt írta, hogy a szarovi nukleáris központ, a jekatyerinburgi Novator fejlesztőiroda korlátlan hatótávolságú interkontinentális rakéta fejlesztésén dolgozik. Az orosz védelmi tárca ugyanekkor közölte, hogy "tökéletesített konstrukciójú szárnyas rakéták kísérleti példányainak repülési tesztjére készül". A Roszatom csütörtöki közleménye szerint egy tengeri platformon elvégzett fegyverkísérlet közben történt a robbanás Arhangelszk megyében, Szeverodviszk várostól mintegy 40 kilométerre, Nyonoksza község közelében. Az atomenergetikai vállalat öt, az orosz védelmi minisztérium két alkalmazottjának haláláról tett bejelentést. A Roszatom emellett további három, a katonai tárca pedig további hat ember sérüléséről adott tájékoztatást. Sajtóforrások szerint a kórházba szállított emberek száma elérhette a 12-t. A Roszatom vasárnap kiadott tájékoztatása szerint az elhalálozott szakemberek a rakéta részét képező radioizotóp energiaforrással kapcsolatos tevékenységet folytattak a detonáció idején, amely a Fehér-tengerbe vetette őket. A védelmi minisztérium a TASZSZ hírügynökségnek azt az információt adta, hogy a Roszatom szakemberei egy folyékony üzemanyagú reaktív hajtóművön dolgoztak, és a gyulladás pillanatában az izotóp energiaforrásokat ellenőrizték. Az orosz védelmi minisztérium a csütörtöki incidenst követően azt közölte, hogy káros anyag nem került a légkörbe, és a sugárzás normális. A baleset helyszínétől 30 kilométerre található, 185 ezres Szeverodvinszk polgármesteri hivatal arról adott ki tájékoztatást, hogy a településen a háttérsugárzás szintjének rövid idejű növekedését észlelték, de az később visszaállt a normális szintre. Kosztyikov szerint Szeverodviszkben egy óra hosszára duplájára nőtt a háttérsugárzás, de maradandó nukleáris szennyeződésnek nem találták nyomát a szakemberek. A baleset körzetét a Fehér-tengeren szeptember 10-éig lezárták hajózás elől. A szerencsétlenül járt nukleáris szakemberek hétfői temetésén több ezren vettek részt Szarovban, a Moszkvától mintegy 400 kilométerre keletre fekvő zárt városban, ahol Oroszország legfontosabb katonai célú nukleáris kutatásait végzik. A Kreml közlése szerint a tudósok posztumusz állami kitüntetésben részesülnek. Kövesse az Indexet Facebookon is!


Poská udová strana chce referendum o budovaní jadrových elektrární

Poská udová strana (PSL) presadzuje referendum o plánoch vlády na budovanie jadrových zariadení s cieom zníi závislos krajiny od uhlia. VARAVA. Informovala o tom dnes agentúra Reuters. Posko plánuje ma v rokoch 2020-22 v prevádzke prvé jadrové bloky. Projekt riadi najväia energetická spolonos krajiny, tátna spolonos PGE. Stredopravá vláda premiéra Donalda Tuska tvrdí, e sa týchto plánov nechystá vzda aj napriek rozhodnutiu susedného Nemecka zatvori do roku 2022 vetky svoje jadrové elektrárne. Berlín tak koná v reakcii na haváriu v japonskej atómovej elektrárni Fukuima.SkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamouSkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamou "PSL nie je proti jadrovým elektráram, sme vak presvedení, e vzhadom na udalosti v Japonsku a rozhodnutie Nemecka by sme sa mali spýta na názor obyvateov. Je to o bezpenosti, ako aj o spôsoboch presadzovania alích druhov energií, napríklad z obnovitených zdrojov," uviedol dnes hovorca PSL Robert Matejuk. Tusk v minulosti povedal, e v najväej lenskej krajine EÚ z radov tátov bývalého sovietskeho bloku by sa mohlo kona referendum o vyuívaní atómovej energie. Postupne vak jeho postoj k tejto mylienke ochladol. Spolonos PGE je zodpovedná za budovanie dvoch atómových elektrární s plánovanou celkovou kapacitou es gigawattov v hodnote 18-21 miliárd eur. Podpísala predbené dohody o spolupráci s francúzskou korporáciou Areva, v USA sídliacou spolonosou Westinghouse a americko-japonskou skupinou GE Hitachi.


Izrael vyvinul plutonium, které nelze použít na atomovou bombu

Izraelci vyvinuli bezpečné plutonium, které by mohlo ovlivnit i řešení sporů o šíření jaderné technologie. Ty vznikají především kvůli tomu, že na jedné straně se dají jaderné reaktory poměrně snadno zneužít k výrobě atomové bomby a na druhé straně si různé státy poměrně logicky stěžují, že mají přece stejná práva na rozvoj, jako rozvinuté země. Skutečnost, že se stranou sporu stávají státy podporující terorismus jako je Írán, nebo byl Irák, vyvolává ve světě napětí s předzvěstí války. V případě Iráku bylo přetrvávající podezření ze snahy o získání zbraní hromadného ničení záminkou pro americkou invazi. V souvislosti s Íránem se mluví o možnosti preventivního úderu Izraele na íránská jaderná zařízení. Profesor Yigal Ronen z Ben-Gurionovy univerzity objevil podle časopisu Science and Global Security metodu, která plutonium znehodnotí pro zneužití při výrobě atomové bomby, ale přesto zůstane hodnotným zdrojem energie. Výsledkem by mohlo být globální uvolnění jaderné technologie pro mírové účely. Metoda údajně spočívá v přidání vzácného isotopu Americia-241. Plutonium vzniká v reaktorech jaderných elektráren, které jsou poháněny uranovými palivovými články. V okamžiku, kdy jsou staré články nahrazený novými, může být staré palivo znovu zpracováno na štěpné palivo, které obsahuje plutonium. Snižuje se tak množství radioaktivního odpadu, který musí být nákladně skladován. Ovšem regenerování paliva vede v určitém bodě k takovému obohacení, že může být palivo zneužito jako jaderná nálož. Proto není v USA povoleno komerční obohacování vyhořelého paliva, které se ukládá. Nová metoda by mohla vést i k využití již vyhořelého paliva a zmenšení zásob jaderného odpadu, který představuje nemalé jaderné riziko. Plutonium patří mezi uměle připravené prvky. Jde o těžký toxický kov, který vzniká bombardováním atomů uranu 238 neutrony. V přírodě existuje jen v ultrastopových množstvích v uranových rudách. Podobně jako v případě uranu, může být řetězová reakce, v níž po záchytu neutronu dojde k rozpadu atomového jádra prvku za uvolnění dalších neutronů a kinetické energie štěpných produktů, využita i pro výrobu energie v upravených jaderných reaktorech. Radioaktivní odpad je jedním z hlavních důvodů proč ekologové odmítají větší využívání jaderných elektráren, které samotnou produkcí energie zatěžují životní prostředí mnohem méně, než konvenční tepelné elektrárny, které spotřebovávají uhlí nebo ropu.


Rusko sahuje z Iránu expertov z výstavby jadrového reaktora

Viede/Washington 20. marca (TASR) - Rusko sahuje z Iránu svojich odborníkov, ktorí pomáhali pri výstavbe jadrového reaktora v meste Búehr. Informovali ... Viede/Washington 20. marca (TASR) - Rusko sahuje z Iránu svojich odborníkov, ktorí pomáhali pri výstavbe jadrového reaktora v meste Búehr. Informovali o tom dnes americkí a európski vládni predstavitelia.SkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamouSkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamou Takýto krok poukazuje na rastúce rozpory Teheránu a Moskvy, ktoré by mohli vies k uvaleniu prísnejích sankcií OSN na islamskú republiku v dôsledku toho, e odmieta medzinárodné poiadavky na zastavenie obohacovania uránu. Oakáva sa, e Bezpenostná rada OSN bude o rezolúcii o nových sankciách hlasova tento týde. Nemenované zdroje - európsky diplomat a predstavite vlády USA - pre agentúru Associated Press povedali, e väí poet ruských technikov, strojárov a alích pecialistov previezli za posledný týde spä do Moskvy. Pribline v rovnakom ase sa vysokí ruskí a iránski initelia neúspene snaili vyriei finanné spory okolo reaktora v Búehri. Hovorca ruskej agentúry pre jadrovú energiu (Rosatom) potvrdil, e v Búehri nedávno zníili poet ruských pracovníkov kvôli oneskoreniu iránskych platieb za projekt. Poet stiahnutých pracovníkov neupresnil. Ruskí a iránski predstavitelia predtým popreli dnenú správu novín New York Times (NYT), poda ktorej Rusko Iránu oznámilo, e mu nedodá palivo pre reaktor, pokým nezastaví program obohacovania uránu v súlade s poiadavkami BR OSN. Týmto procesom môe získa palivo pre jadrové elektrárne, no tie materiál pre jadrové zbrane. Teherán obvinenia z tajného vývoja atómových zbraní popiera. Ruskí predstavitelia pripustili, e Moskva odkladá dodávku paliva pre takmer dokonený jadrový reaktor, kee Teherán jej neuhrádza vetky platby za projekt. Irán tieto obvinenia odmieta. Poda NYT vak ruský minister zahraniných vecí Sergej Lavrov európskym initeom povedal, e toto rozhodnutie Ruska bolo politické (súvisiace s jadrovým programom), aj ke verejne bude Moskva tvrdi, e jediným dôvodom bol finanný spor.


"NYT": decyzja Trumpa ws. Iranu może utrudnić zawarcie umowy z Koreą Płn.

Decyzja Donalda Trumpa ws. Iranu może utrudnić zawarcie solidnego porozumienia z Koreą Północną - ostrzega "New York Times". "Wall Street Journal" zauważa, że Barack Obama ułatwił Trumpowi decyzję, bo nigdy nie uzyskał poparcia Amerykanów dla umowy nuklearnej. "Wall Street Journal" w dzisiejszym komentarzu redakcyjnym w związku z decyzją Trumpa o wycofaniu USA z umowy nuklearnej z Iranem ocenia, że administracja jego poprzednika, Obamy "spędziła lata, negocjując nierówny pakt, który uchylił nałożone na Teheran sankcje o wartości 100 mld dolarów oraz dał mu szansę na odnowienie programu broni nuklearnej po 15 latach". Gazeta ocenia, że umowa "zamiast - jak zapowiadał Obama - odciąć »Iranowi wszystkie drogi do bomby«, jedynie opóźniła wejście tego kraju do klubu atomowego i zapewniła mułłom środki na finansowanie ich przygód na Bliskim Wschodzie". "Irańska bomba atomowa byłaby umiarkowanym problemem, gdyby w Iranie panowała demokracja" - pisze "WSJ", podkreślając, że Islamska Republika ma za sobą "cztery dekady historii prześladowania swoich obywateli, brania zagranicznych zakładników i grożenia sąsiadom wytępieniem". Nowojorski dziennik zaznacza, że Iran wielokrotnie okłamywał inspektorów ONZ na temat dawnej działalności nuklearnej, nie dawał im dostępu do wielu obiektów wojskowych oraz ukrył obszerne archiwa nuklearne. "Reżimy mające pokojowe zamiary nie działają w ten sposób" - ocenia "WSJ". W komentarzu czytamy, że przywrócone wczoraj przez Trumpa sankcje "odetną Iran od globalnego systemu finansowania, podczas gdy reżim zmaga się ze strajkami pracowników i protestami politycznymi z powodu trudnej sytuacji gospodarczej". "Kraj może mieć mniej kupców na przeznaczoną na eksport ropę, a rial spada" - pisze dziennik. Ocenia również, że to "polityczna zmiana w Teheranie da największe nadzieje na Iran bez broni nuklearnej". "Aby euro płynęły do Teheranu, Iran może usiłować poróżnić USA i Europę. Ale USA mają kartę przetargową" - zauważa "WSJ". "Stany Zjednoczone mogą postawić europejskie firmy przed wyborem prowadzenia interesów albo z USA, albo z Iranem. Mądrzejsze byłoby, gdyby Europa przekonała Iran, że aby utrzymać handel ze światem, (Teheran) powinien renegocjować układ" - czytamy. Dziennik podkreśla, że choć Obama jest przeciwny decyzji Trumpa, "ułatwił mu ją, ponieważ nigdy nie uzyskał poparcia w kraju dla tego porozumienia". Były prezydent "odmówił poddania go pod głosowanie w Senacie" - przypomina "WSJ", dodając, że Trump tym samym "wycofuje się z osobistego zobowiązania Obamy wobec Iranu, a nie zobowiązania Amerykanów". "WSJ" zaznacza również, że amerykańska administracja powinna teraz "uzyskać poparcie obu partii w Kongresie dla sankcji (wobec Iranu); działać dyplomatycznie, by odstraszyć Iran w kwestii jego działań w Syrii i na całym Bliskim Wschodzie" oraz prowadzić znaczne wysiłki dyplomatyczne z Europą, by naprawić słabe strony porozumienia. "New York Times" w tekście redakcyjnym przypomina, że wycofując się z umowy prezydent obiecywał jeszcze lepsze porozumienie, które będzie także dotyczyło kontroli irańskich pocisków balistycznych i regionalnych wpływów. "Gdzie jest to lepsze porozumienie, panie Trump?" - pyta "NYT" w tytule. Także wypowiadając paryską umowę klimatyczną Trump zapowiadał bowiem lepsze i mądrzejsze porozumienie, składał "puste obietnice" przedstawienia planów na rzecz pokoju na Bliskim Wschodzie i na lepszą, tańszą oraz bardziej dostępną opiekę zdrowotną - czytamy. "Raz za razem pokazywał, że jest mistrzem niszczenia porozumień - co jest relatywnie łatwym zadaniem dla prezydenta" i dowodził, że ma kompletne braki w głębokiej polityce i nie posiada strategicznej wizji ani cierpliwości, by tworzyć nowe - uważa "NYT". Jeśli chodzi o ryzyko wyścigu zbrojeń na Bliskim Wschodzie, to nie ma żadnych oznak, że Iran lub jakiekolwiek inne mocarstwo zaangażowane w umowę nuklearną po prostu dostosują się do nowego teoretycznego planu Trumpa - czytamy. Bardziej prawdopodobne jest, że jego decyzja umożliwi Iranowi wznowienie programu nuklearnego, pogorszy stosunki z europejskimi sojusznikami, zmniejszy amerykańską wiarygodność, ustanowi warunki dla wojny na większą skalę na Bliskim Wschodzie i utrudni osiągnięcie solidnego porozumienia z Koreą Północną w sprawie jej programu nuklearnego - wylicza dziennik. "NYT" wątpi, czy Trump w ogóle chciał znaleźć kompromis w sprawie irańskiej umowy. Według dziennika prezydent nie ma żadnego planu B, oprócz zwiększania presji na Iran. "Dziwnym dysonansem i kontrproduktywnym przesłaniem" wydaje się to, że w sprawie Korei Północnej po wcześniejszym podżeganiu do wojny Trump przeszedł ostatnio do dyplomacji i teraz przygotowuje się do spotkania z jej przywódcą Kim Dzong Unem, by przekonać go do porzucenie programu jądrowego. "Dlaczego północni Koreańczycy teraz mieliby uwierzyć, że Amerykanie na dłuższą metę będą przestrzegać porozumienia, które zawrze prezydent? Podczas gdy stawka w Iranie jest wysoka, w Korei Północnej jest ona jeszcze wyższa" - ocenia "NYT". "Decyzja Trumpa właśnie zbliżyła nas do wojny" - tytułuje swój artykuł redakcyjny "Washington Post". Według gazety decyzja o zerwaniu umowy, mimo sprzeciwu europejskich sojuszników Ameryki i bez wyraźnej strategii dotyczącej tego, czym ją zastąpić, jest "lekkomyślna i ma odwrotny skutek od zamierzonego". Przewiduje, że będzie to początek rozłamu między USA a Wielką Brytanią, Niemcami i Francją, które wraz z Rosją i Chinami były partnerami porozumienia i ocenia, że wczorajsza decyzja otwiera przez Iranem "niefortunne możliwości". Gazeta pisze, że pierwszym skutkiem decyzji może być konflikt z Europejczykami i wyjaśnia, że "sankcje, które Trump ponownie nałożył, mają zmusić inne kraje, by ograniczyły kupowanie irańskiej ropy i wstrzymały interesy z Iranem", pod groźbą kar. Europejskie rządy, które zapowiedziały, że nie wycofają się z umowy, mogą walczyć z amerykańską próbą ponownego wprowadzenia restrykcji, także własnymi sankcjami - prognozuje "WP", dodając, że jest mało prawdopodobne, że będą one chciały współpracować przy nowej próbie USA, mającej na celu zdławienie gospodarki Iranu. "WP" uważa, że Iran i europejskie rządy powinny porozumieć się, że na przekór Waszyngtonowi będą nadał honorować porozumienie. Jednocześnie dziennik wskazuje, że irańscy twardogłowi z wojska i aparatu bezpieczeństwa, którzy sprzeciwiali się umowie, będą naciskać na wznowienie wzbogacania uranu, ograniczenie inspekcji i być może zbudowanie bomby. Jak Trump miałby powstrzymać taki przełom, który mógłby doprowadzić do wojny? - zastanawia się "WP". Przypomina, że jednym z powodów zawarcia umowy była konkluzja, do jakiej doszły dwie poprzednie administracje - George'a W. Bush i Obamy - że działania wojskowe są ryzykownym i niepewnym sposobem na uniknięcie irańskiej bomby. Według "WP" Trump podjął decyzję pod naciskiem premiera Izraela Benjamina Netanjahu i saudyjskiego przywódcy Muhammada ibn Salmana, których kraje już są zaangażowane w wojny niskiego szczebla z Iranem. Dziennik przypomina jednak, że sam szef sztabu izraelskiej armii przyznał, iż porozumienie "działa i odkłada na 10 do 15 lat zrealizowanie irańskiej wizji nuklearnej". "Decyzja Trumpa może wyeliminować ten okres prolongaty i jednocześnie nie przyczynić się do powstrzymania trwających irańskich agresji w Syrii, Jemenie i innych miejscach. Saudyjczycy i Izraelczycy mogą mieć nadzieję, że poprzez konfrontację z ich wrogiem decyzja Trumpa ponownie wciągnie USA na Bliski Wschód. Prezydent często mówił, że nie chce dalszych wojen na Bliskim Wschodzie; jego decyzja sprawiła, że (taka wojna) jest bardziej prawdopodobna" - pisze "WP". Chcesz być na bieżąco z najważniejszymi informacjami dnia? Polub Onet Wiadomości na Facebooku! (AW)


Slovensko v ohlasoch zahraniných masmédií

Berlín 11. októbra (TASR) - Krajiny, ktoré splnia stanovenépredpoklady, majú poda bývalého nemeckého ministra zahraniných vecíHansa Dietricha Genschera ancu vstúpi do Európskej únie v roku 2004 SR môe poda Genschera vstúpi do EÚ v roku 2004 Berlín 11. októbra (TASR) - Krajiny, ktoré splnia stanovenépredpoklady, majú poda bývalého nemeckého ministra zahraniných vecíHansa Dietricha Genschera ancu vstúpi do Európskej únie v roku 2004.SkryVypnú reklamuSkryVypnú reklamuSkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamouSkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamou Genscher dnes povauje Slovensko za jednu z krajín, ktoré tietopredpoklady napajú a je si celkom istý, e sa toto stanoviskopresadí v rámci celej EÚ. Udalosti z posledných týdov ukázali, akýje dôleitý proces zjednocovania Európy. Preto je potrebné tentoproces urýchli, dodal Genscher, ktorý sa v Berlíne zúastnil naprezentácii nemeckého prekladu knihy prezidenta SR Rudolfa Schustera- Vo víre dejín. Ako pre TASR uviedol bývalý éf nemeckej diplomacie,v súasnosti vzniká nový vzah medzi Severoatlantickou aliancioua Ruskom, o je zrejmé nielen z amerických vyhlásení, ale ajz nedávneho prejavu ruského prezidenta Vladimíra Putina predposlancami nemeckého parlamentu v Berlíne. Spolupráca sa môerozíri, len treba vyui túto ancu, zdôraznil Genscher. Putin nemeckých partnerov ubezpeil, e jeho krajina jepripravená pomôc. Rusko vak nemôe by o situácii len informované,ale sa musí zúastova aj na konzultáciách. Genscher je pretopresvedený, e aj prijatie nových krajín do NATO je spojenés princípmi dôvery a ochotou spolupracova. Vznik svetovej protiteroristickej aliancie ukázal, e ke saudia cítia ohrození, spájajú sa krajiny rozliného myslenia,histórie, kultúry i politického systému. Táto spolupráca je vakpoda Genschera potrebná v irom meradle a nemala by sa obmedzi ibana boj proti terorizmu. Ako dobrý príklad takejto spolupráce môe poslúi EÚ, kdeväie krajiny kooperujú na báze rovnocennosti s meními. Bolo bypreto pekné, keby Európa mohla odovzda svoje dobré skúsenostii alím krajinám, uzavrel Genscher. Schüssel: Rozirovanie EÚ je ancou pre celý kontinent Viede 11. októbra (TASR) - Rozírenie Európskej únie povaujerakúsky kancelár Wolfgang Schüssel za ancu pre celý starý kontinent.Nerozírenie spoloenstva by predstavovalo znané hospodárske,kultúrne a spoloenské riziko, zdôraznil v stredu veer naprominentne obsadenej diskusii, ktorú zorganizovali rakúsky denníkDer Standard, nemecké noviny Süddeutsche Zeitung a vajiarskyTagesanzeiger. Slovensko zastupovala na podujatí podpredsedníka vlády preeurópsku integráciu Mária Kadleíková. Kancelár alpskej republiky pripomenul, e stanovené prechodnéobdobia by mali umoni adekvátny monitoring vývoja na trhu práce. Zaalie dôleité kapitoly prístupových rokovaní oznail WolfgangSchüssel dopravu a jadrovú energetiku. Od 11. septembra si vetci zainteresovaní uvedomujú ajmimoriadne riziko prípadného teroristického útoku na jadrovúelektráre, poznamenal Wolfgang Schüssel a dodal, e na európskejúrovni preto inicioval rozhovory o nukleárnej bezpenosti. Rakúskykancelár uviedol, e prípadné veto kapitoly o energetike byneznamenalo vyiu bezpenos jadrovej elektrárne Temelín, pretov tomto prípade treba klás dôraz na dosiahnutie maximálne monýchbezpenostných tandardov. Na I. kninom salóne v Györi nebudú chýba ani vydavatestvá zo SR Györ 11. októbra (TASR) - Za úasti 45 vydavatestiev nielenz Maarska, ale aj Fínska, Francúzska, Nemecka a Slovenska sa v doch26.-28. októbra uskutoní v Györi trojdová medzinárodná knináprehliadka. Rámec 1. roníku Györskeho kniného salónu doplní popriprezentáciách kniných noviniek aj niekoko desiatok literárnycha poeticko-hudobných pódiových programov, ako aj viacero výstav. Návtevníci si budú môc vypou vere slávneho básnikaFrancoisa Villona v prezentácii pikových recitátorov, lyrickú hruJánosa Pilinszkeho, ktorú natudovali tudenti jednej z györskýchkôl, ale aj Vivaldiho lahodné tóny v interpretácii miestnychfilharmonikov. Chýba nebude ani ukáka kumtu bábkarov. Na salóne sa zúastnia poprední maarskí literáti, ako ajdlhoroný komentátor rakúskej verejnoprávnej televízie ORF maarskéhopôvodu, publicista Paul Lendvai. Maarský prezident navtívil duchovné centrum dolnozemských Slovákov Békeská aba 11. októbra (TASR) - O radosti a strasti dolnozemskýchSlovákov sa dnes v ich duchovnom centre Békeskej abe zaujímalnajvyí maarský predstavite, prezident Ferenc Mádl. Predstavitelia obecnej slovenskej samosprávy privítali hosav sídelnom meste upy Békes pálenkou a klobásou. Ferenc Mádl ocenil, e miestna samospráva venuje znanéprostriedky na podporu národnostného kolstva, od materskej koly apo gymnázium s vyuovacím jazykom slovenským. Zástupcovia slovenskej komunity informovali hlavu tátu, e saim dostáva aj podpory zo strany nedávno otvoreného Generálnehokonzulátu Slovenskej republiky. Zárove vak poukázali na nutnosoivi kultúrny ivot v regióne v záujme zachovania národnej identitytamojích Slovákov. Dvojdovú návtevu Békeskej upy zaal Ferenc Mádl v stredupobytom v prihraninom meste Gyula, kde sa stretol s predstavitemirumunskej meniny. Po návteve Békeskej aby sa presunul doMezöberényu, kde sa medziiným oboznámil s výchovnovzdelávacímprocesom na Gymnáziu Sándora Petöfiho s vyuovacím jazykom maarskými nemeckým. Schuster hovoril so zástupcami nemeckej energetiky Lipsko 11. októbra (TASR) - Spolonos Leipzig Verbundnetz Gas AG(VNG) zaoberajúcu sa prepravou plynu a energetickými slubaminavtívil dnes poas pobytu v Lipsku slovenský prezident RudolfSchuster. S nemeckými partnermi hovoril aj o aktivitách nemeckéhoplynárenského priemyslu na Slovensku. Akciová spolonos VNG v súasnosti roziruje pôsobenie v SR.Ako uviedol predseda predstavenstva Klaus Ewald Holst, VNG chcepresadzova svoje aktivity v SR nie expanzívnou formou, alepartnerskou spoluprácou. Firma otvára alebo otvorila svoje zastúpeniev Prievidzi, Nitre, Koiciach, Topoanoch a v alích slovenskýchmestách. Holst ubezpeil, e v stratégii spolonosti je dováa ruskýzemný plyn cez územie Slovenska. Poda Schustera je pozoruhodné, ako sa VNG dokázala vyrovnas otázkou ivotného prostredia. Tá je momentálne vemi aktuálna preSR, ktorá sa usiluje o vstup do Európskej únie. Preto je potrebnévymiea si praktické skúsenosti v tejto oblasti, dodal Schuster. SRteraz stojí pred privatizáciou Slovenského plynárenského priemyslu.Privatizova sa musí, otázka je, kedy, zdôraznil prezident. Poda predsedu spolkovej krajiny Sasko Kurta Biedenkopfa jedôleitá otázka, ako privatizova bez toho, aby dolo k tunelovaniu.Rieením môe by súa medzi viacerými uchádzami. truktúry trebavytvori tak, aby nevznikali iadne monopoly, vyhlásil Biedenkopf. V Rakúsku zadrali dvoch Slovákov podozrivých z lúpených aktivít St. Pölten 11. októbra (TASR) - Rakúske bezpenostné orgány zadraliv noci nadnes v St. Pöltene dvojicu Slovákov vo veku 23 a 38 rokov,ktorí sú podozriví z lúpených aktivít. Oboch muov si vimla istá svedkya, ktorá sledovala ichpodozrivý pohyb v okolí erpacej stanice, od ktorej sa najskôr naautomobile vzdialili, aby sa neskôr, okolo polnoci, do lokalityvrátili a pokúsili sa vylomi dvere. Nealeko inkriminovaného miestanali kriminalisti vrece s náiním pre vlámania. Na oboch podozrivých akal potom výsluch na rakúskejkriminálnej polícii a následne preprava do justiného zariadenia Open Society Institute kritizuje prístup Slovenska k rómskej menine Brusel 11. októbra (TASR) - Na Slovensku existuje diskrimináciaa segregácia rómskej meniny, názory politikov majú asto rasistickýcharakter a drvivá väina verejnosti má k Rómom diskriminanýprístup. Sratégia vlády na rieenie rómskej problematiky je navyeneúinná. Takto kriticky hodnotí postavenie Rómov na Slovensku správamimovládnej organizácie Open Society Institute (OSI), ktorú dneszverejnili v Bruseli. Dokument podrobne analyzuje situáciu v rôznych oblastiachverejného ivota (vzdelanie, zdravotníctvo), existujúcu legislatívua jej uplatovanie, ako aj postoje verejnosti a politikov voi Rómom. VEREJNÁ MIENKA Prieskumy verejnej mienky trvalo ukazujú prevahudiskriminaného postoja voi Rómom. Poda prieskumov by väina udínechcela i v susedstve Rómov, väina si tie myslí, e by voi nimmali plati prísnejie zákony. Protirómske nálady sa íria aj cezinternet i mobilné telefóny (prostredníctvom SMS). MÉDIÁ O Rómoch sa píe astejie ako o ostatných meninách a prevanenegatívne. Médiá málo skúmajú aké ivotné podmienky Rómov,diskrimináciu voi nim, astejie píu o tom, e je medzi nimi vysokápôrodnos, e sú závislí na sociálnych dávkach. PRÍSTUP VEREJNÝCH PREDSTAVITEOV Správa prináa mnostvo príkladov rôznych vyhlásení, medziktorými dominuje výrok istého starostu obce, ktorej súasou jerómska osada, poda ktorého jediným rieením rómskej problematiky je"vetkých Rómov vystriea". OSI nezabudla tie na výrok poslancaVíazoslava Mórica: "o je humánne na tom, ke dovolíme debilovisplodi alieho debila..." OCHRANA PRED DISKRIMINÁCIOU Existujúca legislatíva nezaruuje dostatonú ochranu preddiskrimináciou, hoci Ústava SR obsahuje veobecné antidiskriminanéustanovenie. iadny z alích 11 zákonov, v ktorých sa objavuje,neobsahuje definíciu priamej alebo nepriamej diskriminácie. VZDELÁVANIE Ústava síce zaruuje pre vetkých právo na vzdelanie a povinnúkolskú dochádzku, v skutonosti sú vak rómske deti stále viacvyluované zo kolského systému. Tie, ktoré do koly chodia, sú astoumiestované do oddelených tried ("cigánskych" tried) a stále viac doosobitných kôl, vrátane kôl pre mentálne postihnuté deti. Jednouz príin, preo stále menej rómskych detí dokoní aspo základnúkolu, sú práve diskriminané praktiky na kolách. ZDRAVOTNÍCTVO Rómski mui sa na Slovensku doívajú o 13 rokov menej akoväinová populácia, v prípade ien je to a o 17 rokov menej. MedziRómami sú rozírenejie infekné ochorenia. Diskriminácia saprejavuje najmä pri zdravotnej starostlivosti o rómske eny.Segregácia je v zdravotných zariadeniach na východnom skôr pravidlomako výnimkou a týka sa vetkých zariadení v nemocniciach vrátanespch a kúpení. Na koickom sídlisku Luník IX môu rómske eny chodi nagynekologické vyetrenia iba v piatok a v obci Svinia doktorpravidelne nazýva rómske pacientky "ty pinavý pes" alebo "ty sprostáCigánka". Osobitné obavy vyvolali poda správy moné prípady sterilizácierómskych ien na Slovensku, o ktorých na základe svedectva iadateoko azyl vo Fínsku v roku 1999 informovala jedna fínska mimovládnaorganizácia. BÝVANIE Väina slovenskej verejnosti presadzuje oddelené bývanieRómov. V mnohých prípadoch boli rómske rodiny doslova vytvanéz domov susedmi patriacimi k väinovej populácii, ktorí im sypalismeti pred vchod a písali na dvere rasistické nápisy, píe OSI.Situáciu v rómskych osadách oznauje za mimoriadne zlú. Mnohé obydlianie sú viac ako "obyajné prístreie z dreva, hliny a dosiek". Z 591 rómskych osád nemá 41 pitnú vodu a v priemere pripadá nazdroj pitnej vody 88 osôb. Jedna tvrtina osád nemá vôbec verejnéosvetlenie. asto sa stáva, e úrady odmietajú udeli Rómov trvalýpobyt. ZAMESTNANOS Napriek poetným správam o diskriminácii Rómov na trhu prácenikdy neboli v praxi uplatnené ustanovenia zákonov, ktoré zakazujúdiskrimináciu na základe príslunosti k národnostnej menine aleboetnickej skupine. Zatia o celková nezamestnanos na Slovensku bolav roku 1999 okolo 16 percent, v prípade Rómov je jej hodnota nad 80percentami, v niektorých astiach východného Slovenska dokonca 100percent. DISKRIMINÁCIA V BENOM IVOTE Rómovia sú asto obeou diskriminácie pri verejných slubách,napríklad im nie je umonený prístup do retautácií, barov,spoloenských zariadení, vodii MHD ich odmietajú vpusti dodopravných prostriedkov a podobne. POLÍCIA A RASOVOMOTIVOVANÉ TRESTNÉ INY Za posledné desaroie dolo v SR najmenej k 150 rasovomotivovaným útokom a siedmim rasovo motivovaným vradám, opredstavuje jeden rasovomotivovaný in kadý mesiac. Polícia,vyetrovatelia i súdnictvo vak asto snaia nevyetrova takéto inya ignorova ich. VLÁDA Stratégia vlády na rieenie rómskej otázky nie je úinnáa kabinet navye ani nedodriava u schválené opatrenia. Kontrolnýmechanizmus plnenia stratégie je slabý a vláde sa nepodarilomobilizova verejnú mienku pre podporu meninovej politiky. Nevyhnutné je prijatie rozhodných opatrení na boj protidiskriminácii, ktoré vytvoria predpoklad pre splnenie krátkodobýchkritérií uvedených v partnerstve pre vstup uzavretom medzi SR a EÚ,kontatuje správa OSI. Riaditeka Slovenského intitútu hodnotí vzahy SR a R ako vemidobré Praha 11. októbra (TASR) - Dni slovenského baroka, ktoré nadviau naprojekt Sláva barokní echie, budú jedným vrcholov októbra - mesiacaesko-slovenskej kultúrnej vzájomnosti. Uviedla to dnes pre TASRriaditeka Slovenského intitútu v Prahe ubica Krénová, ktorejorganizácia je usporiadateom výstavy. "Vzhadom na to, e u neijeme v spolonom táte a na prahudesiateho výroia existencie dvoch samostatných republík, povaujemza vemi dobrý nápad zavies takúto tradíciu na prehbeniekontaktov," uviedla ubica Krénová v rozhovore pre TASR na margoprvého roníka mesiaca kultúrnej vzájomnosti. esko-slovenské vzahy hodnotí ako vemi dobré, o o sa podanej snaia obe strany. "Myslím, e aj keby ten mesiac nebol, tak súdobré. Stretávam sa s vekým záujmom o slovenskú kultúru," dodala. Dni slovenského baroka odtartujú 15. októbra vernisáouvýstavy Barok a súasnos, kde budú unikátne exponáty, napríkladznáme Messerschmidtove charakterové hlavy. "Chceli sme akýmsi kontextom esko-slovenským nadviaza naeský projekt Sláva barokní echie," uviedla Krénová. Výstava zahaaj diela súasných výtvarníkov, ktoré nadväzujú na odkaz baroka. Súasou bude napríklad prezentácia unikátneho CD-ROM o barokuna Slovensku v stredoeurópskom kontexte a premietanie dokumentárnychfilmov o F.X. Messerschmidtovi, J.R. Donnerovi a meste Banskátiavnica. Krénová pripomenula, e medzi najdôleitejie udalosti mesiacapatrí aj hosovanie Opery SND s inscenáciou Don Giovanni v doch 15.a 16. októbra v Prahe, na ktorej sa zúastní aj slovenský premiérMikulá Dzurinda. Jeho eský partner Milo Zeman navtívil Bratislavuspolu s praským Národným divadlom poas uplynulého víkendu. Medzi alie akcie mesiaca patrí premietanie slovenského filmuPomocník poda predlohy terajieho slovenského vevyslanca v PraheLadislava Balleka. "Film pojednáva práve o vzahoch echova Slovákov, o ich usporiadaní tesne po druhj svetovej vojne,"pripomenula Krénová. Na podnet predsedu Senátu Parlamentu R Petra Pithartaa vevyslanca Ladislava Balleka sa 24. októbra v Senáte uskutoniatakzvané "hovory o kultúre" na tému budúcnos esko-slovenskýchvzahov za úasti osobností politického a kultúrneho ivota z obochkrajín. Mesiac esko-slovenskej kultúry by mal by slávnostne zavený28. októbra v Divadle pod Palmovkou predstavením Don Juan v podaníhercov Divadla SNP v Martine, na ktorom by sa mali zúastni ministrikultúra SR a R Milan Kako a Pavel Dostál. Saktor: Európske odbory odsúdili terorizmus, podporili rozírenie Brusel 11. októbra (TASR) - Výkonný výbor Európskej odborovejorganizácie (EOK) dnes v Bruseli jednoznane odsúdil teroristickéútoky na USA z 11. septembra a podporil proces rozírenia Európskejúnie. TASR to povedal viceprezident EOK a prezident Konfederácieodborových zväzov (KOZ) SR Ivan Saktor. "Jednoznane sme dnes odsúdili terorizmus a zhodli sme sa natom, e k rozíreniu Európskej únie by malo dôjs o najskôr. Útokyz 11. septembra by nemali tento proces ohrozi," uviedol Saktor,ktorý sa na rokovaní zúastnil. Na zasadnutí vystúpil aj predseda Európskej komisie RomanoProdi. Poda neho je najlepou odpoveou na udalosti z 11. septembraprehbenie integraného procesu, posilnenie spoloných hodnôta stabilizanej úlohy EÚ vo svete. Európa je poda neho po 11. septembri na kriovatke, z ktorejvedú dve cesty: jedna vedie k uej integrácii a posilnení jednotnéhopostupu EÚ v oblastiach ako zahraniná politika alebo vnútroa spravodlivos. Druhá naopak smeruje k nezhodám medzi lenmi EÚ,obavám o vlastnú bezpenos a z toho vyplývajúce budovanie novýchhraníc a bariér. Prodi vak verí, e treba urýchli integráciu, ktorá prebieha."Integrácia je hodnotný a krehký výdobytok, je to ná spolonýmajetok," uviedol éf EK. Útoky z 11. septembra poda neho ukázali,e mier a stabilita nie je samozrejmosou ani v zdanlivo mocnýchtátoch. "Udalosti z 11. septembra nás zaviazali, aby sme pokraovalirýchlo, nie vak bez rozmýania, po ceste, ktorú EÚ nastúpila,"vyhlásil. Vyzval lenské táty, aby vo svetle súasnej situáciepovýili vlaajiu deklaratívnu Chartu základných práv na záväznýdokument, kee ide poda neho o nástroj umiernenosti, toleranciea slobody. Zdôraznil tie, e prebiehajúci boj proti terorizmu nie jebojom proti náboenstvu alebo konfrontáciou civilizácií. Vyzvalvetkých veriacich i neveriacich, aby vo svojich kultúracha náboenstvách írili toleranciu a zmierenie. OSI: Súdnictvo na Slovensku stále nie je úplne nezávislé Brusel 11. októbra (TASR) - Hoci Slovensko u v rámci politickejreformy prijalo mnostvo dôleitých opatrení, definitívne sa zbavilokomunistického dedistva a existuje mnoho ústavných a právnych záruknezávislosti súdnictva, stále je potrebné uskutoni v tomto smeremnoho zmien. Uvádza sa to v správe Open Society Institute (OSI)o nezávislosti súdnictva na Slovensku, ktorú dnes zverejniliv Bruseli. Slovensko je poda dokumentu v prechodnej fáze, dôleitéústavné a legislatívne reformy boli prijaté iba minulý rok, a tietostále dostatone nerieia ústavné a tatutárne otázky nezávislostisúdnictva. OSI prekáa najmä príliná závislos súdov na výkonnej mociv niekokých dôleitých oblastiach, ako súdna správa, financovaniea menovanie predsedov súdov. Existujúce sudcovské rady majú skôrporadný charakter. "Stupe beného dohadu zo strany exekutívy je omnoho vyí akoby bolo iaduce," píe sa v správe. Nedávne ústavné a legislatívnezmeny predstavujú síce isté zlepenia, ale ani nová národná sudcovskárada nemôe zabezpei dostatoné odstránenie vplyvu výkonnej moci. Slovenský spoloenský a politický ivot charakterizuje podaOSI slabá "právna kultúra". Mnoho predstaviteov oakáva, e sudcoviabudú kona lojálne k politickej vôli exekutívy a tento názor zastávaaj mnoho obanov. Jednoducho povedané, pre mnohých politikov nie jenezávislos súdnictva prioritou. Aj prístup samotných sudcov predstavuje problém pretransformáciu justície na nezávislý, zodpovedný a rovnocenný rezort.Mnoho z nich zostáva servilnými voi svojim politickým koreom. Dokument kritizuje príliný vplyv ministerstva spravodlivosti,ktoré si stále zachováva výrazné administratívne a politicképrávomoci. Prostredníctvom úradníkov ministerstva môe ministerovplyvni rozhodnutie predsedu ktoréhokovek okresného i krajskéhosúdu, týkajúce sa súdnej správy, kontatuje správa OSI. Sudcovia nemajú takmer iadnu monos podiea sa narozhodovaní o financovaní súdnictva. Pracovné podmienky sudcov sú voveobecnosti neprimerané a v niektorých prípadoch dokonca také zlé,e priamo zasahujú kúové rozhodovacie funkcie sudcu. Nedávne zmeny týkajúce sa vymenovávania sudcov a ich kariérnehopostupu môu síce prinies zlepenia, výber sudcov je vak stálenedostatone podloený transparentnými a nestrannými procedúrami. OSIsa nepái, e predsedov súdov vymenúva ministerstvo a e o ichodchode do dôchodku rozhoduje národná sudcovská rada. Vo veobecnosti je medzi sudcami a súdnymi úradníkmi hlásenározírená korupcia - 15-25 percent podnikateov údajne dáva sudcomúplatky s cieom ovplyvni ich rozhodnutie, kontatuje správa OSIo stave súdnictva na Slovensku. Slovenským obanom sa neodporúa cestova do Indonézie Jakarta 11. októbra (TASR) - V súvislosti s aktuálnymvnútropolitickým vývojom v Indonézii Zastupiteský úrad SR v Jakarteodporúa obanom Slovenska necestova a slovenským cestovnýmkanceláriám neorganizova v najbliom období cestovné zájazdy doIndonézie - s výnimkou ostrova Bali, kde je vzhadom na hinduistickénáboenstvo miestneho obyvatestva situácia naalej pokojná. V prípade pracovných ciest do Indonézie Zastupiteský úrad SRv Jakarte obanom Slovenskej republiky odporúa, aby vzhadom nabezpenostnú situáciu udriavali stály kontakt so Zastupiteskýmúradom SR v Jakarte.


Csak egy atomerőműve maradt Japánnak

Leállították Japánban a világ legnagyobb atomerőműve, a Kasivazaki-Kariva utolsó működő reaktorát is. Ezzel a szigetország 54 ilyen létesítménye közül már csak egy működik. Az áramszolgáltató takarékoskodásra kéri minden fogyasztóját. Lekapcsolta a Kasivazaki-Kariva atomerőmű utolsó működő reaktorblokkját, a 6-os számút a Tepco áramszolgáltató vállalat Japánban. Az erőmű első három reaktora azóta nem üzemel, hogy 2007 júliusában 6,8-es földrengés érte a Tokiótól északkeletre lévő körzetet, és kisebb tüzek keletkeztek, négyet pedig karbantartás céljából állítottak le. A Tepco üzemeltette a Fukusima-1 (Daiicsi) atomerőművet is, amely súlyosan megrongálódott az egy évvel ezelőtti földrengésben és szökőárban, súlyos sugárszennyezést okozva. A nukleáris baleset óta biztonsági megfontolásokból, karbantartásra sorra állították le a japán atomreaktorokat, és egyet sem indítottak újra. A még működő utolsó japán atomreaktor, a Hokkaido Electric cég Tomari-3 várhatóan május 5-én áll le karbantartásra. A hatóságok elképzelhetőnek tartják, hogy emiatt áramellátási gondok lesznek a szigetországban nyáron, amikor megnő a lakosság energiafogyasztása. "Valószínű, hogy pillanatnyilag képesek vagyunk stabil áramszolgáltatásra, de kérni szeretnénk a fogyasztókat, hogy továbbra is takarékoskodjanak az energiával" - írta vasárnap Nisizava Tosio Tepco-elnök a Kasivazaki teljes leállításáról. Az ország túlélheti, hogy nem siet újraindítani atomlétesítményeit - mondta a folyamatról Szato Junicsi, a japán Greenpeace igazgatója. "Japán most gyakorlatilag atommentes, és ennek a hatása nem vehető észre a mindennapi életben" - mondta. "Az igények megfelelő kezelésével, energiahatékonysági intézkedésekkel és az energiatermelés egyéb meglévő, több mint elegendő eszközeinek felhasználásával nem kell hiányoktól tartani nyáron, és abszolút semmi szükség az atomerőművek sietős újraindítására.


To może być przełom na froncie. Nowa śmiercionośna broń Ukrainy "w kilka miesięcy". Cios w kierunku Putina

Ukraina może zbudować podstawową wersję bomby nuklearną "w ciągu kilku miesięcy", jeśli Donald Trump wstrzyma pomoc wojskową dla Kijowa po objęciu urzędu prezydenta USA. Dziennikarze brytyjskiego dziennika "The Times" czytali dokument przygotowany dla ukraińskiego Ministerstwa Obrony. Ukraińcy mogliby wkrótce dysponować nawet setkami małych głowic. Autorem raportu jest szef ukraińskiego departamentu Narodowego Instytutu Studiów Strategicznych (NISI), Ołeksij Iżak. Jego zdaniem Ukraina może szybko opracować broń jądrową opartą na plutonie, wykorzystując technologię podobną do tej używanej do budowybomby Fat Man. To właśnie ta bomba została zrzucona przez USA najapońskie miasto Nagasaki 9 sierpnia 1945 r.W raporcie czytamy, że stworzenie podobnej broni "nie jest bardzo trudne 80 lat później". "Szacowana waga plutonu dostępnego w Ukrainie wynosi ok. 7 ton. Jest to ilość wystarczająca do stworzenia setek głowic o taktycznej wydajności kilku kiloton" — czytamy w dokumencie. Moc ukraińskiej bomby atomowej stanowiłaby ok. jedną dziesiątą mocy Fat Mana. "Wystarczyłoby to do zniszczenia rosyjskiej bazy lotniczej lub obiektu wojskowego, przemysłowego lub logistycznego. Dokładnej wydajności ładunku nuklearnego nie można przewidzieć ze względu na różne izotopy plutonu, które zostałyby w nim użyte". W październiku niemiecki "Bild", powołując się na anonimowego ukraińskiego urzędnika, poinformował, żeUkraina posiada wszystkie zasoby i niezbędną wiedzę do zbudowania broni jądrowej i może wyprodukować bombę w ciągu kilku tygodni. W tym samym miesiącu ukraiński prezydentWołodymyr Zełenski powiedział, że Kijów rozpocznie prace nad własną bronią jądrową, jeśli kraj ten nie stanie się członkiem NATO. — Nigdy nie powiedzieliśmy, że przygotowujemy się do stworzenia broni nuklearnej lub czegoś podobnego. Powiedziałem, że kiedy Memorandum Budapeszteńskie zostało podpisane przez bardzo szanowane, potężne kraje nuklearne, było tam napisane, że Ukraina zrezygnuje z broni nuklearnej, a otrzyma od tych bardzo szanowanych krajów, w tym Rosji, Chin, Stanów Zjednoczonych, integralność terytorialną i suwerenność. To właśnie powiedziałem —wyjaśnił Wołodymyr Zełenski na wspólnej konferencji prasowej z sekretarzem generalnym NATO Markiem Ruttem. Szef Sojuszu podkreślił, że trwają prace nad tym, aby Ukraina była coraz bliżej NATO. — Sojusz Północnoatlantycki musi nadal zapewniać Ukrainie pomoc wojskową — oświadczył Mark Rutte, zwracając się do Wołodymyra Zełenskiego. W połowie października Wołodymyr Zełenski przedstawił ukraińskiemu parlamentowipięciopunktowy plan, nie ujawniając poufnych elementów, które zostały zaprezentowane w czwartek sojusznikom. Do głównych punktów planu należyzaproszenie Ukrainy do NATO i zezwolenie na użycie dostarczanych przez Zachód pocisków dalekiego zasięgu do atakowania celów wojskowych w głębi Rosji, co dotychczas spotkało się z niechęcią sojuszników. Występując wcześniej na konferencji prasowej w Brukseli,prezydent Ukrainy ujawnił, że podczas rozmowy z Donaldem Trumpem podał przykład Memorandum Budapeszteńskiego, które Ukraina podpisała w 1994 r. i w którym zobowiązała się przekazać postsowiecką broń nuklearną Rosji, w zamian za gwarancje suwerenności i integralności terytorialnej ze strony mocarstw. Jednak Rosja, która była jednym z sygnatariuszy porozumienia, złamała je. — Uznałem, że to najlepiej obrazujący sytuację przykład.Które państwa zrezygnowały w broni nuklearnej? Tylko Ukraina. Które państwa dzisiaj walczą? Tylko Ukraina. Zapytałem Donalda Trumpa, jak możemy wierzyć Rosji, skoro wszystkie porozumienia z nią się załamują? — mówił prezydent Ukrainy. Wołodymyr Zełenski poinformował, że powiedział Donaldowi Trumpowi, iż w takiej sytuacjiUkraina nie ma innego wyjścia, tylko ma dwie opcje: albo wstąpi do NATO, albo będzie mieć broń nuklearną. — Poza NATO nie znamy żadnego innego bardziej efektywnego i skutecznego sojuszu. Państwa NATO nie są w stanie wojny, mieszkańcy państw NATO żyją w pokoju. Dlategowybieramy NATO, a nie inne porozumienia— powiedział ukraiński przywódca.


Posko si nechá postavi jadrovú elektráre: Staviteov si pozvalo z poriadnej diaky!

Druhú jadrovú elektráre v Posku zrejme postaví Juná Kórea. Prísluné predbené dohody podpísali v pondelok v Soule predstavitelia poskej a juhokórejskej vlády a zainteresovaných energetických spoloností. Informovala o tom agentúra AP, poda ktorej ide o súas snáh Varavy o zníenie uhlíkových emisií a tie o posilnenie energetickej bezpenosti krajiny. Poské úrady u minulý piatok oznámili, e prvú atómovú elektráre v Posku postaví americká spolonos Westinghouse, ktorá vo výberovom konaní porazila konkurenciu z Francúzska a Junej Kórey. Poskí a juhokórejskí vládni initelia v pondelok podpísali memorandum o porozumení, týkajúce sa výstavby druhej jadrovej elektrárne na území Poska.Podobný dokument, tzv. list o zámere, podpísali aj zástupcovia poských energetických spoloností PGE a ZE PAK a juhokórejskej firmy KNHP. Záväzný kontrakt by mal by uzavretý na budúci rok. Druhá jadrová elektráre na území Poska, v ktorej sa uplatnia kórejské technológie, by mala vzniknú v obci Patnówv juhozápadnom Posku, pribline 230 kilometrov od Varavy. Preteky v zbrojení? USA majú znepokojivé plány v Austrálii: ína poslala jednoznanú výzvu Preteky v zbrojení? USA majú znepokojivé plány v Austrálii: ína poslala jednoznanú výzvu Podpísanie predbených dohôd ocenil aj poský premiér Mateusz Morawiecki, poda ktorého táto strategická investícia posilní suverenitu Poska v oblasti energetickej bezpenosti.


Akný plán v KDR: Nieo úplne iné, ne na Slovensku! Kim nelení, aha, o chystá

Severokórejský vodca Kim ong-un si prezrel tamojí prvý vojenský pionány satelit a schválil i "budúci akný plán" komisie, ktorá pripravuje vypustenie satelitu na obenú dráhu. V stredu to uviedli severokórejské médiá. TASR správu prevzala z agentúry AFP. Kim ong-un sa stretol aj s Doasnou prípravnou komisiou pre vypustenie satelitu, informovala severokórejská tlaová agentúra KCNA. Stalo sa tak len mesiac po tom, o vodca KDR ohlásil dokonenie výstavby satelitu a jeho plánované vypustenie do vesmíru bez uvedenia konkrétneho dátumu. Správa o dokonení satelitu vtedy prila len niekoko dní po teste nového typu medzikontinentálnej balistickej strely(ICBM) Hwasong-18 na pevné palivo. Kim ong-un uviedol, e ide o veký krok v rámci schopnosti jeho krajiny podniknú jadrový protiútok. Maari zablokovali vyplatenie vojenskej pomoci: Ukrajina príde o stovky miliónov eur! Maari zablokovali vyplatenie vojenskej pomoci: Ukrajina príde o stovky miliónov eur! "Kim ong-un sa najskôr podrobne oboznámil s innosou Doasnej komisie a následne si prezrel vojenský prieskumný satelit . 1, ktorý je pripravený na poslednú kompletizanú kontrolu a test v kozmickom priestore," uviedla KCNA. Vývoj pionánej druice patrí medzi kúové projekty, o ktorých rokoval zjazd vládnucej Strany pracujúcich v januári minulého roka. Severná Kórea zárove vlani v decembri vykonala "dôleitý test" v záverenej fáze prípravy na vypustenie vojenského prieskumného satelitu na obenú dráhu s cieom zhodnoti monosti satelitného fotografovania, systému prenosu údajov a pozemnej kontroly.


Rowhani: nadal rozbieżności w negocjacjach nuklearnych

Prezydent Iranu Hasan Rowhani oświadczył dziś, że nie pozwoli, by międzynarodowe inspekcje irańskich obiektów nuklearnych naraziły tajemnice państwowe. Dodał, że w prowadzonych ze światowymi mocarstwami rozmowach nuklearnych pozostaje "wiele rozbieżności". Rowhani nie wykluczył, że rozmowy prowadzone z mocarstwami na temat irańskiego programu nuklearnego mogą zostać przedłużone, jeśli druga strona przedłoży nowe zagadnienia. Dotychczas obowiązywał termin 30 czerwca na wypracowanie ostatecznego porozumienia. Podczas transmitowanej w telewizji konferencji z okazji drugiej rocznicy wyboru na stanowisko irański prezydent oznajmił, że jeśli druga strona "będzie się trzymać ram, które zostały już ustalone, i nie wprowadzi do gry nowych elementów", wówczas kwestia nuklearna może zostać rozwiązana i porozumienie jest możliwe. Natomiast w razie "wejścia na drogę politycznej brawury negocjacje mogą zostać przedłużone". - Ramy wymagane przez Islamską Republikę Iranu zostały zaakceptowane przez grupę 5+1, ale w kwestiach szczegółowych pozostaje wiele rozbieżności, którymi należy się zająć" - mówił Rowhani. Zapewnił, że Iran jest "bardzo poważnie zaangażowany w negocjacje". - Nie zależy nam na tym, aby zyskać na czasie, ale jednocześnie nie jesteśmy niewolnikami czasu - mówił o toczących się trudnych rozmowach. W czasie tego samego wystąpienia Rowhani powiedział, że "Iran absolutnie nie pozwoli, by jego tajemnice państwowe wpadły w ręce obcokrajowców czy to za sprawą dodatkowego protokołu (do układu o nierozprzestrzenianiu broni jądrowej, NPT), czy z innego powodu". Odniósł się w ten sposób do mechanizmu umożliwiającego niezapowiedziane inspekcje w irańskich obiektach nuklearnych. Rowhani nie wykluczył przyjęcia dodatkowego protokołu, ponieważ - jak odnotował - inne kraje będące sygnatariuszami NPT czyniły to bez problemu. Podkreślił zarazem, że Iran nie powinien podlegać szczególnie drobiazgowemu systemowi kontrolnemu. Amerykańscy i francuscy dyplomaci wzywali Teheran do przyjęcia rygorystycznych warunków, m.in. w kwestii dostępu inspektorów do irańskich instalacji z jedynie dwugodzinnym wyprzedzeniem. Delegacje Iranu oraz grupy 5+1 (USA, Rosja, Chiny, Wielka Brytania, Francja i Niemcy) obradują obecnie w Wiedniu, starając się posunąć do przodu negocjacje, które mają doprowadzić do ostatecznego porozumienia. Ma ono stanowić gwarancję, że program nuklearny Teheranu ma charakter wyłącznie cywilny, i pozbawić Iran zdolności wyprodukowania broni jądrowej; w zamian złagodzone mają zostać międzynarodowe sankcje szkodzące irańskiej gospodarce. Jeszcze w piątek szef rosyjskich negocjatorów, wiceminister spraw zagranicznych Siergiej Riabkow mówił, że rozmowy "zwalniają" na dwa tygodnie przed ostatecznym terminem ich zamknięcia. (MP)


Bejelentették, mikor állhat üzembe a paksi atomerőmű két új blokkja

Az új paksi blokkok 2026-27-ben állhatnak kereskedelmi üzembe - mondta Süli János, a paksi atomerőmű két új blokkjának tervezéséért, megépítéséért és üzembe helyezéséért felelős tárca nélküli miniszterjelölt a kinevezése előtti meghallgatásán, az Országgyűlés gazdasági bizottságában kedden.
A beruházás fix áras, a szerződésben lévő 12,5 milliárd eurótól nem lehet eltérni, ebből10 milliárd az orosz hitel, 2,5 milliárd a hazai forrás- közölte. A hitel kedvező, Magyarországnak joga van költségmentes előtörlesztésre, ha a hazai költségvetés helyzete ezt megengedi, vagy kedvezőbb feltételekkel lehet a piacon hitelhez jutni - hangsúlyozta a jelölt, hozzátéve, hogy a magyar állam már élt is az előtörlesztés lehetőségével. Süli János tavaly május óta, az előző kormányzati ciklusban is betöltötte a miniszteri posztot. A miniszterjelölt kinevezését 10 igen szavazattal, 3 nem és 2 tartózkodás mellett támogatta az Országgyűlés gazdasági bizottsága. Süli János az idei év nagy feladatának a létesítési engedélykérelem benyújtását nevezte. Az Országos Atomenergia Hivatal nemzetközi szakértők bevonásával15 hónapos határidővel bírálja majd el a mintegy 300 ezer oldalas dokumentációt. Ennek alapján az engedélyt 2019 végén vagy 2020 elején megkaphatja a beruházás, így tartható a módosított szerződésben szereplő 2026-27-es határidő - mondta. Felidézte, hogy már jogerősen megszereztek két nagy, fontos engedélyt, a környezetvédelmi, illetve a telephelyengedélyt, valamint mintegy 300 kisebb engedély is megvan az összesen szükséges 6000-ből. A miniszterjelölt meghallgatásán Bősz Anett (Párbeszéd) egyebek mellett az orosz hitel titkosságáról érdeklődött, ami szerinte nem indokoltható. Süli János elmondta, a szerződés nyilvános, megtalálható az Országgyűlés honlapján. A megvalósítási megállapodásokat is szeretnék nyilvánossá tenni, erről még folynak az egyeztetések az orosz féllel - közölte. Volner János (Jobbik) a többi között felvetette, hogy az üzemidő-hosszabbítások miatt a jelenleg működő paksi blokkok néhány évig még az új blokkok üzembe állása után is termelni fognak, nem lesz-e így áramfelesleg. A miniszterjelölt válaszában kifejtette,Magyarország most tartósan jelentős áramimportra szorul, a felhasználás mintegy 30 százalékát behozatalból fedezi. Hideg időben, például idén márciusban, előfordult 48 százalékos importszükséglet is, tavaly pedig a rendkívüli hideg miatt volt, hogy 54 százalék importra is szorult az ország, ami az ellátásbiztonság szempontjából rendkívül nagy kockázat. Ungár Péter (LMP) egyebek mellett a beruházás határidejének csúszásáról, illetve az emiatt várható károkról érdeklődött. Süli János úgy fogalmazott, nem csúszásról van szó, a beruházás szerződésben szereplő határidejét az Európai Bizottság vizsgálata, illetve a közbeszerzésekre vállalt előírások miatt kellett 22 hónappal módosítani. Hozzátette, ez a költségeket nem érinti, mert a beruházás fix áras. Molnár Gyula (MSZP) a többi között arról kérdezett, hogy tartható-e a 40 százalékos magyar beszállítói arány. Süli János kifejtette, a magyarországi telephelyen bejegyzett, itt adózó, magyar embereket alkalmazó cégek magyarnak minősülnek. Kitért arra, hogy a hagyományos magyar nagyipar megszűnt az elmúlt 30 évben, iparszervezést is kell végezni, hogy a kisebb vállalkozások beszállítókká válhassanak. Székely Sándor (DK) kérdésére a beruházás miatt indult perről Süli János elmondta: az osztrák kormány közelmúltban indított pere nem Magyarország és Ausztria között zajlik, az osztrákok az Európai Bizottság engedélyét vitatják, amellyel jóváhagyták a paksi atomerőmű új blokkjainak építését. Bánki Erik (Fidesz), a gazdasági bizottság elnöke a meghallgatáson kifejtette: olyan beruházásról van szó, amely pénzügyileg finanszírozható, az általa előállított olcsó energia hozzájárul a rezsicsökkentés eredményeinek, illetve az ipar versenyképességének fenntartásához, valamint az import visszaszorításához, Süli János alkalmassága pedig nem kérdéses.


Speciální kabel z Temelína pomůže k ochraně ukrajinské elektrárny, platili jej Američané

Energetici minulý týden nakládali ve výrobní hale u Jaderné elektrárny Temelín na kamion 173 metrů dlouhý a třináct tun vážící přepínací kabel. Vyrazil směrem do Rovenské jaderné elektrárny. Vyrobili jej odborníci z ÚJV Řež a pomůže k ochraně ukrajinské elektrárny. Výrobu financovali Američané. Novinkám to na místě nakládky potvrdil mluvčí temelínské elektrárny Marek Sviták s tím, že kabel vyztuží ochrannou budovu reaktoru Rovenské elektrárny. Dosavadní výrobce se podle Svitáka nachází ve válkou zasažené oblasti u elektrárny v Záporoží. Dodávky důležitého bezpečnostního zařízení tak musel zastavit. Přes společnost ES Group Europe a americké ministerstvo energetiky, které výrobu lana financuje, se zástupci ukrajinské elektrárny obrátili právě na společnost ČEZ. Ta už od konce roku 2022 poskytla pro ukrajinskou energetiku téměř stovku důležitých energetických zařízení. Nakládka kabelu v hale v areálu jaderné elektrárny „Pokud se potkají ukrajinské požadavky s našimi možnostmi, tak velmi rádi pomůžeme. Rovenská elektrárna není ve válečné oblasti. Je ale důležitým zdrojem elektřiny pro severní část země. Její bezpečný provoz je klíčový pro zajištění dodávek elektřiny. A v Temelíně máme předpínací základnu, kde podobné kabely umíme ve spolupráci s ÚJV Řež vyrobit,“ uvedl Daniel Beneš, generální ředitel a předseda představenstva ČEZ. Nový ocelový kabel plánují ukrajinští technici instalovat na jaře v rámci pravidelné údržby jednoho ze čtyř bloků, které zde společnost Energoatom provozuje. Celkově ochrannou budovu jednoho bloku vyztužuje více než stovka takových kabelů. Speciální třináctitunový kabel zvládli odborníci z ÚJV Řež včetně přípravy vyrobit za tři měsíce. „Rovenská jaderná elektrárna má dva ze čtyř reaktorů stejného typu, jako jsou v Temelíně. Velmi podobné jsou tak i kabely, které vyztužují ochrannou budovu kolem reaktoru,“ ujistil Jan Wandrol, ředitel divize Integrita a technický inženýring ÚJV Řež. Připustil, že kabely, které elektrárny využívají, se přece jenom liší v detailech. „Jako například počet drátů, tvar, do kterého jsou dráty navíjeny, a jiný je také způsob zavádění kabelů do budovy,“ konstatoval Wandrol. Už na konci roku 2022 vyslal ČEZ na Ukrajinu devět kamionů s energetickou pomocí. Na východ tehdy putovaly vypínače, odpojovače nebo bleskojistky. „Z Temelína jsme poskytli transformátor pro převod napětí proudu z 6 kV na 400 V. Šlo o nevyužívané, ale plně funkční zařízení. V energetice jsme zvyklí si maximálně pomáhat,“ doplnil Bohdan Zronek, ředitel divize jaderná energetika a člen představenstva ČEZ. V roce 2023 poskytl ČEZ na Ukrajinu ze svých uhelných elektráren přes sedmdesát zařízení. Šlo zejména elektromotory 6 kV, rozvodny 6 kV, odpojovače, generátorový vypínač nebo vysokotlaké armatury. Celkem energetici vypravili 29 kamionů a v pomoci chtějí pokračovat i nadále.


Fico sa pripravuje na vládnutie

BRATISLAVA - Koaliní politici si myslia, e Smer si sail hadanie budúcich partnerov do vlády. Cez víkend sa opoziná strana rozhodla  ís vláde po krku" a ... Robert Fico si napriek svojmu programu myslí, e by dokázal by vo vláde s niektorou zo súasných koaliných strán. FOTO - ARCHÍV SME BRATISLAVA - Koaliní politici si myslia, e Smer si sail hadanie budúcich partnerov do vlády. Cez víkend sa opoziná strana rozhodla ís vláde po krku" a presadi jej pád predasnými vobami. Na sneme prijala aj dokument, o bude robi, ak sa dostane do vlády.SkryVypnú reklamuSkryVypnú reklamuSkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamouSkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamou Viaceré plány Smeru idú proti reformám, ktoré prijíma súasná vláda. Predseda strany Robert Fico vera SME potvrdil, e pre Smer je 19-percentná sadzba DPH absolútne neprijatená". Nemôe súhlasi s oobraovaním" udí a ialenstvami, o robí táto vláda". Fico sa síce nebude prispôsobova divoinám" dnenej vlády, ale hovorí, e dokument zo snemu nie je prekákou na budúcu spoluprácu s niektorou zo súasných vládnych strán. Rozhodnú poda neho percentá vo vobách. Poslanec SDKÚ Peter Miík vak povedal, e Smer sa obnail ako totálne avicový subjekt" a e súasná vládna zostava nemá alternatívu. Ak by po predasných vobách vládol Smer a zruil by vetky reformné kroky, bola by to katastrofa." Predseda ANO Pavol Rusko ostro kritizoval Smer u cez víkend. Jeho podpredseda ubomír Lintner hovoril vera opatrnejie. Verí, e keby bol Smer vo vláde, jeho rétorika by bola iná a ak by sa po vobách ocitol v koalícii s niektorými z dnených vládnych strán, môe ís len o korigovanie, nie zastavenie reforiem". Podpredseda KDH Pavol Minárik sa nazdáva, e Smer si zuuje priestor na budúcu dohodu a myslí si, e aj pána Fica aká vemi tvrdá korekcia predstáv, ke bude vo vláde minister financií zo Smeru". éf finanného výboru parlamentu Pál Farkas z SMK povedal, e pravicová vláda musí hospodárstvo najskôr posilni. A potom môeme rozdáva." o chce Smer zmeni, ak bude vo vláde * chce zabráni zniovaniu ivotnej úrovne, * zruí poplatky 20 a 50 korún za poskytovanie zdravotníckych sluieb, lebo sú vraj v rozpore s ústavou a nemajú význam okrem averzie obanov k akýmkovek reformám v zdravotníctve, * zmení Zákonník práce a posilní právomoci odborov, * zmení zákon o dani z príjmov známy ako tzv. rovná da, odmieta jednotnú sadzbu DPH vo výke 19 percent, bude presadzova viac sadzieb a je za zachovanie progresivity zdaovania fyzických osôb, * otvorí otázku, i je nevyhnutné zvyova spotrebné dane z nafty a benzínu na úrove harmonizovanú v Európskej únii, * preskúma opodstatnenos zvyovania cien energií, * príjmy rozpotu chce zabezpei bez príjmov z privatizácie a zvyovania odvodového zaaenia aj tak, e prijme opatrenia na zamedzenie daových a colných únikov, * pripúa schodok verejných financií a 4,9 percenta, peniaze by vyuil na financovanie priorít" ako infratruktúra, * mieni preskúma legálne a medzinárodne prijatené monosti, ako odloi odstavenie dvoch blokov Jadrovej elektrárne Jaslovské Bohunice a nájs najvhodnejí spôsob financovania dostavby 3. a 4. bloku Jadrovej elektrárne Mochovce, * presadzoval by budovanie silného priebeného dôchodkového systému a oddialil spustenie kapitalizaného piliera dôchodkovej reformy. (sp)


Německo končí s jádrem, ke slovu přichází slunce a vítr

Přejde se na plyn, vítr a slunce. Jedna atomová elektrárna zůstane jako rezerva Berlín- Výstup z jaderné energetiky naplánovala v Německu vláda sociálních demokratů a zelených už před jedenácti lety. Do roku 2021 chtěla zrušit provoz v osmi ze sedmnácti atomových elektráren v zemi. Současný kabinet křesťanských demokratů a liberálů přišel v pondělí s ještě ambicióznějším plánem. Sedm reaktorů, které odstavil po březnové havárii v japonské elektrárně Fukušima, už nebude opětovně připojovat do sítě. Osmý zůstane do roku 2013 připraven jako rezervní zdroj pro případ, že by Spolková republika Německo v příštích pěti letech pocítila nedostatek elektřiny. Zároveň bude intenzivněbudovat větrné a solární parky a postaví také další elektrárny na zemní plyn. Dalších šest atomových elektráren bude odstaveno do roku 2021 a o rok později skončí zbývající tři centrály. Aby tento plán dodržela, plánuje vláda kancléřky Angely Merkelové, že do roku 2020 sníží spotřebu elektrické energie o deset procent. Zároveň má narůst podíl obnovitelných zdrojů energie ze současných přibližně sedmnácti na pětatřicet procent. SouvisejícíBezpečný výlet do světa atomu: Prohlédněte si staré jaderné elektrárny32 fotografií Také bude muset stoupnout celkový výkon paroplynových elektráren. Ty v současnosti kryjí třináct procent spotřeby elektřiny v Německu. Spolková republika - podobně jako další evropské země - chce začít využívat velké zásoby zemního plynu uložené v břidličných formacích, ačkoliv proti tomu protestují ekologické organizace. "Náš systém zásobování elektrickou energií musí být od základu změněn," cituje Merkelovou agentura Reuters. "Chceme, aby elektřina budoucnosti byla získávána z bezpečnějších zdrojů, zároveň ale také, aby celý systém byl spolehlivý a ekonomický."  Ani navýšení podílu plynových elektráren však zjevně nebude stačit k tomu, aby se pokryl výpadek vzniklý odstavením jaderných centrál. Ke slovu tak zřejmě přijdou uhelné elektrárny vybavené nejmodernějšími filtry. Ty nyní zajišťují 43 procent spotřeby. Skutečné náklady výstupu z jaderné energetiky vláda v Berlíně i experti vyčíslují zatím jen přibližně. SouvisejícíPodívejte se na dosud nezveřejněné snímky japonské tsunami12 fotografií Mohlo by se jednat o sto až 200 miliard eur, podle všeho budou ale celkové investice do výstavby nových větrníků, solárních parků a elektráren spalujících biomasu, plyn a uhlí ještě o několik stovek miliard eur vyšší. Jakkoli zastánci jádra hovoří o tom, že atomová energie patří k těm nejlevnějším, faktem je, že zatímco jedna kilowatthodina elektřiny vyrobená v jaderné centrále nyní přijde na 12,8 eurocentu, v uhelných elektrárnách se vyrábí v průměru za 12,1 eurocentu.  Ještě levnější je energie z vody a větru. V prvním případě stojí jedna kilowatthodina proudu 6,5, ve druhém 7,6 eurocentu. Drahá je v prvé řaděelektřina vyrobená v solárních parcích. Ta přijde až na třicet eurocentů za kilowatthodinu.


Beszakadt a csernobili reaktor tetőszerkezete

Csernobil ‒ Mintegy nyolcvan francia építőmunkást evakuáltak a csernobili atomerőmű területéről szerdán, miután kiderült, hogy előző éjszaka beszakadt a reaktor gépházának teteje.
A balesetet valószínűleg a felgyülemlett hó súlya okozta, a kivitelezést végző cégek szerint azonban a beszakadt tető következtében nem növekedett meg a sugárzás. A csernobili atomerőmű az 1986 áprilisában bekövetkezett robbanás óta nem üzemel, az akkor megsemmisült reaktorblokk fölé egy betonszarkofágot emeltek, hogy így csökkentsék minimálisra a leolvadt reaktor radiokatív sugárzását. A balesetet valószínűleg a felgyülemlett hó súlya okozta A két francia cég, a Vinci és a Bouygues építővállalatok munkásai egy új szarkofágon dolgoztak, a vezetők közlése szerint mindössze elővigyázatosságból evakuálták őket, sugárfertőzéstől nem kell tartani. K. Á.


Az oroszok építik Paks II.-t

Orbán Viktor magyar kormányfő és Vlagyimir Putyin orosz államfő új atomerőművi energiablokkok megépítéséről állapodott meg. Az orosz Roszatom állami atomenergetikai konszern két új reaktort épít Pakson. Azt is bejelentették, hogy Oroszország 10 milliárd euró hitelt ad Magyarországnak ez erőmű építésére. A nukleáris energia békés felhasználásában való együttműködésről állapodott meg kedden Magyarország és Oroszország, amelyet a Moszkva környéki novo-ogarjevói államfői rezidencián írtak alá a két ország képviselői. Az orosz államfő és Orbán Viktor magyar kormányfő új atomerőművi energiablokkok megépítéséről is megállapodott. A megállapodás értelmében a paksi erőművet két új reaktorral bővítik majd az oroszok. Az első új blokk 2023-ban kezdhet működni.Mivel Magyarország ezt a beruházást nem tudná kifizetni, Oroszország 10 milliárd eurós hitelt nyújt a reaktorok felépítésére. A hitel futamideje 30 év. Vlagyimir Putyin orosz elnök még a megbeszélés kezdetén azt mondta: "Örömömre szolgál, hogy kapcsolataink rendszeressé váltak, üzleti jelleget öltöttek, és minden irányban fejlődnek." A politikus hozzátette, hogy a gazdasági és a parlamentközi kapcsolatokra, illetve a politikai kapcsolattartásra gondolt. Az orosz elnök ezt követően bejelentette, hogy a meghívására Moszkvába érkezett magyar kormányfő látogatására egy sor dokumentumot készítettek elő aláírásra. Orbán Viktor válaszában közölte: Oroszország kiemelkedően fontos partnere Magyarországnak. A magyar miniszterelnök úgy értékelte, hogy a magyar–orosz gazdasági együttműködés "stratégiainak is mondható". A kormányfő emlékeztetett arra, hogy egy évvel ezelőtt, tavaly január 31-én tett látogatása során abban állapodott meg Vlagyimir Putyin orosz államfővel, hogy a két ország növeli a gazdasági együttműködést. Hozzátette, hogy ez sikerült, és – mint mondta – példátlan mértékben nőtt a magyar–orosz kereskedelmi forgalom. A magyar kormányfő és Vlagyimir Putyin a sajtónak szánt nyilatkozatokat követően a magyar és az orosz kormány néhány tagjával, valamint orosz részről Alekszej Miller, a Gazprom állami gázcég elnöke részvételével szűk körű tárgyalást kezdett. Ezt kibővített körű munkaebéd követte. A Népszabadság hétvégi értesülése szerint Orbán aláír egy államközi szerződést az orosz féllel az atomenergetikai együttműködés meghosszabbításáról, illetve a paksi atomerőmű bővítéséről. Lázár János a parlament gazdasági bizottsági ülésen nemrég arról beszélt, hogy a kabinet előrehaladott tárgyalásokat folytat az atomenergetikai együttműködés meghosszabbításáról és a 2037-ig szóló kapacitásfenntartásról. Lázár már ekkor megemlítette, hogy a következő lépés egy orosz–magyar államközi szerződés megkötése lesz. A tervek egyébként nem a kapacitás fenntartásáról, hanem új blokkok építéséről, a kapacitás megduplázásáról szólnak. A Nemzeti Energiastratégia szerint 2025-ben indulna el az új atomerőmű első blokkja, és ha lesz második blokk, az legkorábban 2030-ban lép működésbe. Bővebben itt olvashat híreket a tervezett bővítésről, amely Magyarország történelmének egyik legdrágább beruházása lehet.


Putin slíbil ruským vědcům miliardy. Aby neodcházeli

Rusko musí být konkurenceschopné, tvrdí premiér Moskva- Mezi priority bývalého ruského prezidenta a nyní nově premiéra Vladimira Putina patří udržení špičkových vědců a expertů ve vlasti. Putin oznámil, že chce definitivně ukončit exodus, který jen mezi roky 1991 a 2002 připravil Rusko o půl milionu až 800 tisíc mozků. Jak to míní udělat? Penězi. Slíbil dát z rozpočtu na vědu do roku 2010 přes 600 miliard rublů (více než 400 miliard korun.) "Máme už v ruce dost prostředků na další rozvoj nanotechnologií, jaderného průmyslu, vesmírného průzkumu a mnoha dalších odvětví," prohlásil premiér, kterého v prezidentské funkci po osmi letech vystřídal tento měsíc Dmitrij Medveděv.Autor fotografie: ReutersRusko na Aktuálně.czPutin představil vládu. Jsou v ní staré známé tvářePutin si v Kremlu sedl do křesla pro prezidenta. Omylem  Putin také slíbil mladým nadějným vědcům dlouhodobé smlouvy, kvalitní bydlení za nízké nájemné, vyšší platy a další výhody. "Rusko se nemůže obejít bez konkurenceschopnosti ve vědě," prohlásil ministerský předseda. Ruští vědci po pádu komunismu zemi opouštěli v hojné míře, protože dříve nemohli vůbec cestovat a navíc po roce 1991 stát dával na vědu mnohem méně peněz. Řada ruských expertů skončila v USA, Kanadě, Velké Británii nebo Německu. Někteří tajně pracovali na zbrojních i jiných programech v zemích, jako jsou Severní Korea, Libye, Sýrie nebo Irák. Ještě jako prezident Putin prohlásil, že Rusko má na to být kolem roku 2015 světovou jedničkou na poli informačních technologií. Podle jeho představ by do konce roku 2009 by měl být v úplně každé vesnici na území Ruska telefon a poté by postupně měl být instalován internet do každé ruské rodiny. "Abychom se stali světovým lídrem v informačních technologiích, musíme na tom pracovat už dnes. Naši specialisté jsou tradičně považováni za nejlepší na světě. K dosažení cíle potřebujeme dobrou koordinaci mezi státem, sférou byznysu a občany," prohlásil vloni Putin ještě jako prezident.


MAAE chce pozastavi pomoc Iránu, rozhodne Rada guvernérov

VIEDE 17. januára (SITA/AP) - Medzinárodná agentúra pre atómovú energiu (MAAE) sa pred niekokými dami rozhodla pozastavi poskytovanie asti pomoci Iránu v súlade so sankciami Bezpenostnej rady OSN, ... VIEDE 17. januára (SITA/AP) - Medzinárodná agentúra pre atómovú energiu (MAAE) sa pred niekokými dami rozhodla pozastavi poskytovanie asti pomoci Iránu v súlade so sankciami Bezpenostnej rady OSN, ktoré vyzývajú na ukonenie poskytovania pomoci v prípade programov, ktoré by mohli by zneuité na získanie atómových zbraní, informovali v stredu nemenovaní diplomati z kruhov MAAE. Diplomati zdôraznili, e pozastavenie je doasným krokom a podlieha prehodnoteniu a schváleniu 35-lennej Rady guvernérov MAAE. Predstavitelia MAAE momentálne analyzujú úplný zoznam programov poskytovania technickej pomoci Iránu a na alom zasadaní rady v marci navrhnú zastavenie tých programov, ktoré by mohli by vyuívané na nemierové úely. Konené rozhodnutie vak závisí od lenov Rady guvernérov.SkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamouSkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamou Bezpenostná rada OSN prijala 23. decembra prvé sankcie voi Iránu za jeho jadrový a raketový program. Sankcie sú odpoveou na odmietnutie Iránu zastavi aktivity spojené s obohacovaním uránu. Rezolúcia, ktorú jednomysene prijalo vetkých 15 lenov BR, nariauje vetkým tátom, aby "zabránili dodávke, predaju alebo dovozu... vetkých materiálov, zariadení, tovarov a technológií, ktoré by mohli prispie k iránskemu jadrovému programu a programom (na výrobu) balistických striel." Rezolúcia nariauje, aby "vetky krajiny zmrazili fondy, iné finanné úty a ekonomické zdroje" uom a spolonostiam, ktoré sa podieajú na iránskom jadrovom programe.


Niemcy: awantura wokół słów ministra gospodarki o atomie

Niemiecki minister gospodarki Rainer Bruederle miał otwarcie przyznać, że zrewidowanie przez rząd w Berlinie polityki w sprawie energii atomowej ma związek z ważnymi wyborami regionalnymi w najbliższym czasie - podał dziennik "Sueddeutsche Zeitung". Te doniesienia, przeczące dotychczasowym oficjalnym zapewnieniom rządu Angeli Merkel, wywołały burzę polityczną w Berlinie. Minister jednak zaprzecza, jakoby kiedykolwiek uznał, że ogłoszone po katastrofie nuklearnej w Japonii moratorium na wdrożenie nowej niemieckiej ustawy atomowej oraz przejściowe wyłączenie siedmiu najstarszych elektrowni jądrowych było "przedwyborczym manewrem". - To absurdalne. Bezpieczeństwo elektrowni atomowych jest priorytetem dla niemieckiego rządu - oświadczył Bruederle. "Sueddeutsche Zeitung" powołała się tymczasem na protokół ze spotkania ministra z federalną organizacją niemieckiego przemysłu BDI. Spotkanie odbyło się 14 marca, czyli w dniu ogłoszenia przez rząd w Berlinie atomowego moratorium. Komentując tę decyzję minister gospodarki - wskazał, że wobec nadchodzących wyborów do parlamentów krajów związkowych politycy są pod presją i ich decyzje nie zawsze są racjonalne - wynika z protokołu. Bruederle miał również oświadczyć, że jest zwolennikiem wykorzystania energii atomowej, które jest ważne dla egzystencji szczególnie energochłonnych gałęzi gospodarki. Wśród uczestników spotkania z ministrem byli prezesi koncernów energetycznych RWE i E.ON Juergen Grossmann i Johannes Teyssen. Według niemieckiej agencji dpa organizacja BDI poinformowała w czwartek, że protokół ze spotkania zawiera błąd, a wypowiedź ministra została błędnie zacytowana. Jednak nie powstrzymało to partii opozycyjnych przed ostrym atakiem na chadecko-liberalny rząd Angeli Merkel. Szef frakcji Lewicy Gregor Gysi zarzucił koalicji, że ogłaszając moratorium z zamiarem powrotu po wyborach regionalnych do dawnej polityki w sprawie atomu, wdaje się w "nieodpowiedzialną grę", Zdaniem Zielonych rzekoma wypowiedź Bruederlego jeszcze bardziej podważyła wiarygodność Merkel. Szef frakcji tej partii Juergen Trittin ocenił, że większość Niemców i tak od początku uważało zwrot rządu w sprawie niepopularnej w Niemczech energii atomowej za przedwyborczy manewr. - Wiarygodność kanclerz federalnej w tej centralnej kwestii poważnie ucierpiała - powiedział Trittin. W najbliższą niedzielę odbędą się ważne dla koalicji wybory do parlamentów regionalnych w Badenii-Wirtembergii i Nadrenii-Palatynacie. Sondaże nie są korzystne dla chadeków i liberałów.


Talianski aktivisti protestovali na streche jadrovej elektárne

Aktivisti Greenpeace protestovali dnes ráno na streche starej jadrovej elektrárne v Montalto di Castro severne od Ríma proti plánom vládneho kabinetu premiéra Silvia Berlusconiho. RÍM. Ochranári vyliezli na strechu objektu a rozvinuli tam transparent s heslom Atómový výnimoný stav. Hovorca talianskej poboky Greenpeace Andrea Lepore vyhlásil, e Berlusconiho vláda chce nanúti Talianom atómové elektrárne, o je poda jeho názoru nesprávne rieenie problému klimatických zmien. Jadrová energia nás nezachráni, naopak. Taliansku zabráni investova viac do obnovitených energií, poznamenal ochranár, ktorý netajil obavy z vybudovania novej JE v Montalto di Castro.SkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamouSkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamou Taliansko je popri Rakúsku jednou z mála európskych krajín, ktoré doteraz odmietali jadrovú energiu. Rok po ernobyskej tragédii obania krajiny v plebiscite zamietli mierové vyuívanie jadrovej energie v ich krajine, o viedlo k odpojeniu troch JE a neuvedeniu tvrtej, tej v Montalto di Castro do prevádzky. Svoje podpisy proti jadrovej energii pripojili na webovej stránke talianskej poboky Greenpeace státisíce obanov krajiny. Ochranári navye zriadili aj osobitnú bezplatnú telefónnu linku pre posolstvá talianskych obanov smerujúcich proti JE. U 9. apríla dôjde v Paríi k stretnutiu francúzskeho prezidenta Nicolasa Sarkozyho a talianskeho premiéra Silvia Berlusconiho. Práve v tom ase by spolonosti Andra a Sogin mali podpísa dvojstrannú dohodu o zriadení skládok jadrového odpadu. Rím by pri plánovanej výstavbe tyroch jadrových reaktorov chcel spolupracova s Paríom. Zdroj: APA


Vláda rozhodla: Slovenské elektrárne budú plati peciálnu da

Výroba a obchodovanie s elektrickou energiou vyrobenou v jadrových blokoch bude podlieha dani z nadmerného zisku. Vyplýva to z návrhu zákona o dani z nadmerného zisku pri obchodovaní s elektrinou vyrábanou jadrovým zariadením, ktorý v stredu schválila vláda. "Návrhom dochádza k zavedeniu dane z nadmerného zisku pri obchodovaní s elektrinou vyrábanou jadrovým zariadením. Zdaovacím obdobím bude kalendárny mesiac.Predmetom dane bude nadmerný zisk pri obchodovaní s elektrinou vyrábanou jadrovým zariadením,"uviedlo Ministerstvo hospodárstva (MH) SR v dôvodovej správe k schválenému materiálu.tát vylení 52 miliónov na pomoc so zdraovaním energií: Kam peniaze poputujú? tát vylení 52 miliónov na pomoc so zdraovaním energií: Kam peniaze poputujú? Da bude plati drite povolenia na uvádzanie jadrového zariadenia do prevádzky alebo povolenia na prevádzku jadrového zariadenia.tát bude od výrobcov iada 50 % iastky vyrátanej ako súin mnostva vyrobenej elektriny v tomto jadrovom zariadení a dodanej na trh s elektrinou za zdaovacie obdobie vyjadrenej v megawatthodinách a nadmerného zisku.Nadmerný zisk rezort hospodárstva stanovil ako rozdiel priemerných cien elektrickej energie na burze za obdobie od 1. januára roka, ktorý dva roky predchádza rozhodujúcemu roku, do 30. júna roka, ktorý predchádza rozhodujúcemu roku a ekonomických nákladov na výrobu elektriny v jadrovom zariadení v eurách za megawatthodinu.