Fukušima vypouští radioaktivní vodu do oceánu

Provozovatel poškozené japonské jaderné elektrárny Fukušima začal dnes vypouštět radioaktivní vodu do Tichého oceánu, uvedly zahraniční agentury. Krok už dříve vyvolal kritiku a dnes ho opět odsoudila Čína. Premiér Jižní Koreje Han Duk-so podle agentury Reuters Japonsko vyzval, aby o vypouštění vody transparentně informovalo, a před japonskou ambasádou v Soulu proti aktivitám ve Fukušimě demonstrovali lidé. Policie tam zadržela deset protestujících, kteří se pokusili násilím dostat dovnitř budovy, informovala AFP. Postupné uvolňování vody z asi tisícovky nádrží v areálu elektrárny, kterou v roce 2011 poškodily zemětřesení a cunami, má trvat příštích 30 let. Pro uskladňování vody v elektrárně už docházelo místo. S plánem Tokia zbavit se tímto způsobem vody v areálu elektrárny v červenci vyjádřila souhlas Mezinárodní agentura pro atomovou energii (MAAE). Naopak nesouhlas ale dříve dávali najevo mnozí obyvatelé Japonska a rybáři, kteří se bojí, že zákazníci přestanou kupovat ryby ulovené v oblasti. Dnešní demonstrace před elektrárnou se nicméně podle novinářů AFP na místě zúčastnilo pouhých devět osob, což podle agentury svědčí o určité rezignaci obyvatelstva. Rozhodnutí Tokia dnes znovu kritizoval Peking. Čínské ministerstvo zahraničí v prohlášení uvedlo, že japonský plán zbavit se kontaminované vody z elektrárny je zásadním bezpečnostním problémem s dopady na další země a že Japonsko by nemělo být jediné, kdo o něm bude rozhodovat. Ve středu také správce Hongkongu John Lee v reakci na oznámení japonské vlády o začátku vypouštění řekl, že je rezolutně proti a že Hongkong okamžitě zavede kontroly dovozu mořských produktů z Japonska. První fáze vypouštění kontaminované vody podle AFP potrvá asi 17 dní. Během nich bude z elektrárny uvolněno asi 7800 metrů krychlových vody obsahující radioaktivní látku tritium. Dohromady je v elektrárně uloženo asi 1,3 milionu tun radioaktivní vody. Na přímém přenosu z jedné z řídicích místností v elektrárně bylo podle agentury AP vidět, jak zaměstnanci společnosti TEPCO, která provozuje elektrárnu, aktivují kliknutím myši čerpadlo na mořskou vodu. TEPCO uvedla, že druhé čerpadlo, které umožňuje uvolnění odpadní vody, bylo aktivováno asi 20 minut po tom prvním. Voda bude z elektrárny odváděna kilometrovým tunelem do Tichého oceánu. Metoda ředění tritia v mořské vodě se už používá jinde v Japonsku i v dalších zemích. Tritium by podle japonských pravidel mělo být ve vypouštěné vodě zředěno na jednu čtyřicetinu jeho povolené koncentrace.


Parlamentbe juthat a pedofília elleni párt

A gazdasági válság ellenére GDP-növekedést elérő jobbközép kormánykoalíció nehéz helyzetben van a vasárnapi litvániai parlamenti választásokon, amelyeken a baloldali ellenzék az esélyesebb. Több kisebb párt is átlépheti a parlamenti küszöböt, miközben az atomerőműről szóló népszavazás az alacsony részvétel miatt érvénytelen lehet. Kövesse az Indexet Facebookon is! A 2008 ősze óta kormányon lévő Andrius Kubilius miniszterelnök és pártja teljesítménye a gazdasági válság kitörése óta először mérettetik meg a vasárnapi litvániai parlamenti választásokon, és valószínűleg nem kap felhatalmazást újra a kormányalakításra. A választói aktivitás várhatóan alacsony lesz, az új parlamentbe öt párt juthat be az induló huszonhétből. Az országgyűlési választásokkal egy időben, csakúgy, mint négy évvel ezelőtt, az ország nukleáris erőművéről is tartanak népszavazást. Akkor a bezárásra ítélt régi erőművet akarták tovább működtetni, most egy új, regionális jelentőségű erőmű építéséről kérik ki a választók véleményét. Az eredmények ellenére is bukhatnak A balti ország kormányfője, Andrius Kubilius az első miniszterelnök, akinek kabinetje kitöltötte a négyéves mandátumát az ország függetlenségének 1991-es helyreállítása óta. Az ellenzéki pártok támogatottsága ugyanakkor nagyobb, mint az általa vezetett Szülőföld Unió-Litván Kereszténydemokratáké, amely a szavazatok 9 százalékára számíthat, koalíciós partnerük, a Liberális Mozgalom pedig épphogy átlépheti az ötszázalékos parlamenti küszöböt. A közvélemény-kutatások alapján az ellenzéki szociáldemokraták, valamint a baloldali populista Munkáspárt, és a jobboldali populista Rend és Igazság pártja számíthat a legtöbb szavazatra. Litvánia választópolgárai annak ellenére válthatják le kormányukat, hogy az a gazdasági válság után talpra állította az országot, habár a munkanélküliség például kiugróan magas. 2009-ben 15 százalékos GDP-csökkenést könyvelhettek el, de 2010-ben már 1,4 százalékos növekedést produkáltak, tavaly pedig 5,9 százalék volt a bruttó hazai össztermék növekedésének mértéke. A tendencia ellenére azonban Dalia Grybauskaite elnök kijelentette, hogy az euró 2014 januárjára tervezett bevezetését felül kell vizsgálni, és valószínűleg 2017-ig nem váltja fel a közös valuta a litast. Az ellenzéki pártok legfőbb ígérete a progresszív adórendszer bevezetése és a minimálbér emelése. Emellett Viktor Uszpaszkics, a Munkáspárt vezetője arra is ígéretet tett, hogy a most 13 százalékos munkanélküliséget nullára redukálja 3 év alatt. Elemzők azonban nem tartják valószínűnek, hogy Grybauskaite elnök az orosz származású Uszpaszkicsot bízná meg kormányalakítással. A politikus ellen ugyanis adócsalás miatt zajlott eljárás 2006-ban, ami elől Moszkvába menekült, visszatért, és 2008-ban parlamenti mandátumot szerzett a litván parlamentben. A mentelmi jogát felfüggesztették ugyan, ám ekkor az Európai Parlamentben lett képviselő, és ezzel újabb immunitást nyert, amit az EP szintén felfüggesztett. Ez a lépés Uszpaszkics szerint egyértelműen az Európai Parlament antidemokratikus voltát bizonyítja. Előretört a pedofília elleni párt Nem Uszpaszkics a politikai paletta egyetlen színes jelensége. Mivel a legtöbben biztosra veszik a szociáldemokrata győzelmet, a választás legérdekesebb kérdése, hogy vajon átlépi-e a parlamenti küszöböt a Bátorság ösvénye (Drasos kelias) fantázianevű, többek között korrupció-ellenes párt, amelyetaz AFP szerint6,5 százalékra mértek. A litván Kedys család szimpatizánsaiból párttá fejlődött mozgalom egyik legfőbb célja a pedofília elleni harc, vezetőjük egy Neringa Venckienė nevű bírónő. Venckienė fivére nem volt hajlandó a bírósági rendelkezés ellenére sem visszaadni a lányát az anyjának, akit azzal vádolt, hogy a gyermeküket pedofiloknak szolgáltatta ki. A bíróság a vádat nem látta bizonyítottnak. A férfi, hogy igazát bizonyítsa, videót adott közre a kislány vallomásával, amit a médiában is többször bemutattak. A tömeg ekkor kezdett gyülekezni a Kedys család háza körül, tiltakozva a bírósági végzés végrehajtása ellen. Kedyst 2010-ben holtan találták, miután állítólag köze lehetett egy bíró, és az anya testvérének egy évvel korábbi megöléséhez. Bátjya halála után Venckienė nyerte el unokahugának felügyeleti jogát. Orbán és a litván ösvény Venckienė lett az egyik legbefolyásosabb médiaszemélyiség, pártja meglepően népszerű, szavazataik főleg a Rend és Igazság párt híveitől jönnek majd. Nem mellékesen Vytautas Landsbergis, Litvánia első elnöke a kezdetektől támogatja a Kedys családot és a ház körül letelepedő szimpatizánsokat. Őket azokhoz hasonlította, akik 1991-ben a tévétornyot védték a szovjet csapatokkal szemben. Ha választás, akkor népszavazás is Ahogy 2008-ban, idén is összekötik egy nukleáris témájú referendummal a voksolást. Négy évvel ezelőtt nem volt érvényes a szovjet időkben épített, Csernobil-típusú Ignalina atomerőmű további működtetéséről kiírt népszavazás, melynek bezárását az Európai Uniós csatlakozási szerződésben írták elő Litvániának. A konzervatív kormány az ország energiafüggetlenségének biztosítékát az újonnan megépítendő Visaginas atomerőműben látja. Az atomerőmű regionális jelentőséggel bírna, Lettország és Észtország mellett Lengyelország is részesülne az így termelt áramból. A mostani kabinet támogatja a projektet, míg az ellenzék túlságosan drágának tartja azt, és egyáltalán nem tartja biztonságos alternatívának az atomenergiát. A várakozások szerint a referendum, mely amúgy sem ügydöntő, nem lesz érvényes az alacsony részvétel miatt. Az ellenzék a fiatalokat és az emigránsokat mozgósítandó igyekezett elérni, hogy az idei választásokon már lehessen elektronikus úton is szavazatot leadni, ám ezt a törekvést kormányzati oldalról nem támogatták. Kövesse az Indexet Facebookon is!


Irán négyszeresére növelte az alacsonyan dúsított urán termelését

Kövesse az Indexet Facebookon is! Félhivatalos iráni hírügynökségek szerint négyszeresére növelte az alacsonyan dúsított urán termelését az iszlám köztársaság, írja az MTI. Irán napokban bejelentette, hogy korlátozni fogja a nukleáris programjáról szóló 2015-ös nemzetközi megállapodásban vállalt egyes kötelezettségeinek teljesítését. A Tasnim a natanzi urándúsító létesítmény egyik tisztségviselőjére hivatkozva adott hírt arról, hogy négyszer több 3,67 százalékosra dúsított uránt állítanak elő, amiről a Fars hírügynökség is beszámolt. Az alacsonyan dúsított uránból 300 kilogrammot tárolhat Irán - az e fölötti mennyiséget exportálnia kellett -, a termelés növelése nyomán azonban a mennyisége meghaladhatja az előírtakat. Irán a tudósítások szerint értesítette a Nemzetközi Atomenergia-ügynökséget (NAÜ) az intézkedésről,amelyet egy évvel azt követően helyezett kilátásba május 8-án, hogy az Egyesült Államok kilépett az atomalkuból. Miután az Egyesült Államok elnöke, Donald Trump vasárnap Twitteren azt adta hírül a világnak, hogy "Ha Irán harcolni akar, az lesz Irán veszte!", az ország külügyminiszterer, Mohammad Javad Zafir reagált az elnök szavaira. Szerinte Irán agresszorai már rég eltűntek, de az ország még mindig áll. "Próbálkozzon tisztelettel, mert működik" - írta Zafir, szintén a Twitterén. (BBC) Mekkora kockázatot jelent, hogy a szandálos húszi fegyveresek foglyul ejtették a hajózást a Vörös-tengeren? Teherán garanciát vár arra, hogy Washington nem lép ki ismét a megállapodásból. Egy fenyegető tartalmú videó várta a gyanútlan olvasókat. Kövesse az Indexet Facebookon is!


Gombaszög feltámadt, még John Lennon is majdnem előugrott egy fa mögül

Kétévi kényszerszünet után újra dübörög a Gombaszögi Nyári Tábor, a szlovákiai magyar ifjúság csaknem évszázados múltra visszatekintő, Kárpát-medence-szerte hírnévre szert tett fesztiválja. Ahogy sokan becézik: a Felvidék Tusványosra adott válasza. Ami – az utóbbi – mellesleg jövő héten lesz... Helyszíni riport a Sajó-parti forgatagból, ahol politikusok és rocklegendák is a közönség elé léptek. Kövesse az Indexet Facebookon is! Örömteli hírrel kezdjük a Gombaszögi Nyári Táborból küldött riportunkat: a Sajó, ha nem is teljesen, de többé-kevésbé megtisztult! Legalábbis amikor a felvidéki magyarság 1928 óta – kisebb-nagyobb megszakításokkal – működő, legnagyobb közéleti rendezvényéhez közeledve Rimaszombat, majd Pelsőc után áthaladtunk a nem is olyan rég még rozsdavörös, halott folyó hídján, hihetetlen látvány tárult a szemünk elé: pisztrángok fickándoznak a szemmel láthatóan a másfél hónappal ezelőttinél lényegesen tisztább, átlátszóbb vizében. Enyhén még rozsdás a víz színe, de ez már csak a folyó fenekén lerakódott üledék „bűne”. És tudni kell: a pisztráng roppant kényes hal, akárhol nem telepszik meg, ha felbukkan, sőt, fickándozik a Sajóban, akkor már nem lehet olyan nagy a baj. Legalábbis ránézésre olybá tűnik. A tábor bejáratához érve Orosz Örs, a Magyar Közösségi Összefogás (MKÖ) társalapítója és alelnöke, Nyitra megyei képviselő fogad állandó munkatársával, Rékával. Odabent, a táborban nagy a nyüzsgés, ki lehet tenni a telt ház táblát. Nem csoda, a pandémia okozta kétévi kényszerszünetet követően 2019 után most először randevúznak ismét a Felvidék bulizni és amellett értelmes pódiumbeszélgetéseket meghallgatni vágyói magyar fiataljai. Megtörténik a regisztráció, kapunk egy chipes karperecet, amire pénzt – eurót – lehet, sőt kell feltölteni, merthogy a tábor üzleteiben, kocsmáiban, éttermeiben nem lehet készpénzzel fizetni, sőt, még bankkártyával sem. Az árak „combosak”, egy sima lángos 3,5 eurót kóstál, egy tejfölös négyet, a sajtos négy és felet. A „fapados” sör korsója két euró, és ehhez még hozzá kell számítani a nap végén visszaváltható pohár kéteurós tarifáját, a kézműves sörök árát le sem merem írni. Ugyanakkor, ha összevetjük a gombaszögi árakat a mi Szigetünk tételeivel, még mindig szembetűnő a különbség. Természetesen Gombaszög javára. A táborban folyton szól a zene, egy zenekar az nyekergi, hogy „She's got a ticket to ride”, majd átvált a Paperback writerre, az embernek az a benyomása, hogy időgépbe került, és mindjárt előugrik az egyik fa mögül John Lennon. Pár lépéssel arrébb egy enyhén beviszkizett srác kappadókiai élményeiről mesél, nagy dumás a fickó, barátja hiába próbálja csitítani. A wifihelyzet nem a legfényesebb, a Tóth Károly-sátorban van jelszó nélküli internetkapcsolat, történetesen itt zajlanak a pódiumbeszélgetések. Az első vendég Németh Zsolt, az Országgyűlés külügyi bizottságának elnöke, Feledy Botond külpolitikai szakértő és Mózes Szabolcs, a Szövetség magyar párt alelnöke volt, pódiumbeszélgetésük a V4-ek együttműködésében mutatkozó hajszálrepedések érintése mellett az ukrajnai háború különböző aspektusait járta körbe. Miközben szóba kerül a konzervativizmus vélelmezett térnyerése Közép-Európában, Feledy Botond kirukkol egy bon mot-nak is beillő mondattal: Ami régen a pap volt, az ma a coach... Kétségtelen, megannyi átfedés tapasztalható a lelki támaszt nyújtó két szakember funkciójában... Aztán még szó került olyan témákról, amelyeket vagy az egyik, vagy a másik oldal sajátított ki magának. Németh Zsolt megemlítette, hogy az úgynevezett „zöld kérdés” nem a baloldal privilégiuma, hiszen szerinte Magyarország az elmúlt évtizedekben a klímavédelem élvonalába került. Ebben a kontextusban joggal vetődik fel a kérdés: vajon a nukleáris energia most hová tartozik? Zöld energia-e vagy sem? Egy biztos: Dél-Szlovákia tele van napkollektorokkal, miközben Somoskőújfalutól Gombaszög felé autóztunk, egymást érték a napelemfarmok. És még arra is rámutattak a pódiumbeszélgetés résztvevői, hogy a Csallóközben van Közép-Európa legnagyobb ivóvízkészlete. A vitapartnerek megegyeztek abban, hogy a felvidéki magyar közösség politikailag ugyanolyan megosztott, mint az erdélyi vagy a délvidéki – bár a konzervatív többség kitapintható –, de az a lényeg, hogy senki se maradjon magára, senki se maradjon az út szélén. Ezen axióma fontosságát senki sem kérdőjelezte meg. A pódiumbeszélgetés befejeztével Németh Zsolt nyilatkozott az Indexnek. Rendkívül szomorú az a helyzet, ami Ukrajnában kialakult, február 24. után új időszámítás kezdődött a nemzetközi kapcsolatok történetében – hangsúlyozta Németh Zsolt. – Geopolitikai átrendeződés körvonalai látszanak, amely érinti az Egyesült Államok és Kína viszonyát, Európa és Oroszország helyzetét. Ebben a szituációban nagyon fontosnak tartom, hogy világosan megfogalmazzuk, mi az álláspontunk. Nem lehet kétséges a megítélés: Oroszország katonai agressziót követett el Ukrajna ellen, mint ahogy tette ezt az elmúlt évszázadban már több alkalommal, de az elmúlt évtizedekben nem akartuk észrevenni, hogy ilyen ma is lehetséges. Pedig volt már 2008-ban, 2014-ben intő jel.Nagyon nagy kérdés, elfogadjuk-e, hogy Európa élete újból a Brezsnyev-doktrína mentén bonyolódjon.Azok, akik átéltük a rendszerváltozást, ezt a doktrínát kívülről ismerjük, erről szólt 1956, 1968: nem lehet elhagyni az úgynevezett béketábort, mert ezt minden eszközzel megakadályozza a Szovjetunió. Ám ha egyértelműen és határozottan el is ítéljük ezt a katonai agressziót, az még nem jelenti azt, hogy úgy ítélnénk meg Oroszország jövőjét, hogy egy új vasfüggönyt kell felhúzni Európában, Oroszország köré. Sokan persze így gondolják, és az egyik legnagyobb kérdés, hogy merre fog az elkövetkező években a világ Oroszország-politikája haladni. De Oroszország – meggyőződésem szerint – itt fog maradni, és az egyik meghatározó globális kérdés, hogy milyen viszonyt fog kialakítani az említett nagyhatalmi partnerekkel. De van az éremnek egy másik oldala is, ami szintén nem elhanyagolható. Ukrajnával szemben mi nem lehetünk közömbösek – folytatta a politikus. – Egyfelől ez nem a mi háborúnk, számunkra alapvető kérdés, hogy Magyarország semmiképpen se legyen ennek a katonai konfliktusnak a részese – katonai értelemben. Ezért is volt indokolt a fegyverszállítások ügyében a magyar tartózkodó álláspont. Ugyanakkor semlegesek sem maradhatunk. Létfontosságú volt, hogy Ukrajna Magyarországon keresztül tudta összekapcsolni a saját energiarendszerét a nyugat-európai ellátóhálózatokkal. De nagyon jelentős segítséget nyújtottunk a menekültek befogadásában és a humanitárius katasztrófa hatásainak csökkentésében. Úgy gondolom, hogy az a fajta aktív diplomáciai támogatás sem elhanyagolható, amit Ukrajna EU-tagjelölti státuszáért nyújtottunk, hasonlóképpen harcoltunk annak idején Ukrajna európai vízummentességéért, illetve a társulási megállapodás megkötéséért, ami 2013–2014-ben a Majdanhoz vezetett. Németh Zsolt ettől függetlenül kitért a kárpátaljai magyarság kérdésére is, amely komoly gondokat okozott a két ország viszonyában. Voltak és feltehetően lesznek is még vitáink ebben a kérdésben Ukrajnával, de akkor, amikor folyik a háború, Magyarország elsődleges feladata volt, hogy zárójelbe tegye ezeket a nézetkülönbségeket. Természetesen nem tettük zárójelbe a kárpátaljai magyarságot, hiszen az ő sorsuknak a szívünkön viselése alkotmányos kötelességünk. Mindent meg kell tennünk azért, hogy ez a közösség ne váljon a háború áldozatává, hanem megőrizze puszta létét és identitását. A pódiumbeszélgetés sokunk számára legizgalmasabb gondolata volt, hogy nem árt, ha van egy ütközőállam – jelen esetben Ukrajna – Oroszország és Közép-Európa, ezen belül Magyarország között. Nem engedhetjük meg azt, hogy Ukrajna eltűnjön a térképről – hangsúlyozta a külügyi bizottság elnöke. –Az ukrán szuverenitás, az ország területi integritásának a támogatása – függetlenül a majdani békemegállapodás konkrét kimenetelétől – alapvető magyar célkitűzés.Mint ahogy lesz Oroszország, úgy lesz Ukrajna is, amely, ismétlem, a legnagyobb szomszédunk, és feltehetően az is marad. Ezért kulcsfontosságú, hogy miként alakul a magyar–ukrán kétoldalú kapcsolatrendszer. Kedvező jelek mutatkoznak az elmúlt napokban, amelynek az első mozzanata az volt, hogy Volodimir Zelenszkij ukrán elnök telefonon felhívta Orbán Viktort. Ebben a beszélgetésben Zelenszkij kérte, hogy Magyarország támogassa Ukrajna EU-s tagjelölti státuszát. Ezt követte az ukrán vezérkari főnök látogatása, majd Nagy István agrárminiszter ukrajnai vizitje. Azt gondolom, fontos, hogy ne csak a cselekvés, hanem a narratívánk szintjén is legyen világos, hogy Ukrajna mellett állunk. No de hogyan értékeljük Ljubov Nepop budapesti ukrán nagykövet visszahívását? Ebbe a folyamatba illeszkedik! A továbbiakban Varga Judit igazságügyi miniszter, a Miskolci Egyetem kuratóriumának elnöke beszélt. Miskolci lévén világéletemben tudatában voltam a Miskolc–Kassa régió egységének. Közép-Európának nem szabad fragmentálódnia, ezért fontos, hogy minél előbb épüljön meg a Miskolc–Kassa autópálya, hiszen Kassa a kelet-szlovákiai, Miskolc az észak-magyarországi régió központja. Kísérteties a hasonlóság a két terület között: 2019-ben Észak-Magyarországon 15 200, Kelet-Szlovákiában 15 300 euró volt az egy főre eső GDP, és mindkét régiót alapvetően jellemezte a kistelepülések nagy súlya. Egyértelmű, hogy egymásra vagyunk utalva – hangsúlyozta. Nagyjából eddig tartott a Gombaszögi Nyári Tábor pénteki programjának hivatalos része. Majd következett a fiatalok által olyannyira várt Presser Gábor-koncert... (Borítókép: Papajcsik Péter / Index) Kövesse az Indexet Facebookon is!


Evropa diskutuje o přínosech a úskalích jaderné energetiky

Evropské jaderné elektrárny by měly projít speciálními zátěžovými testy. Uvedl to dnes navečer eurokomisař pro energetiku Günther Oettinger po bruselské schůzce unijních jaderných expertů. Podnět k ní dala krizová situace, která nastala v několika japonských elektrárnách poškozených při silném zemětřesení.Taky v řadě evropských zemí se kvůli krizi na japonském ostrově Honšů znovu rozproudila diskuse o přínosech a úskalích jaderné energetiky.Zatím nejrazantnější krok v tomto směru dnes předvedla německá vláda. Kancléřka Angela Merkelová po dohodě s premiéry pěti spolkových zemí rozhodla odočasném odstavenísedmi nejstarších bloků, tedy těch, které byly postaveny před rokem 1980.Ani ne před půl rokem ovšem spolková vláda rozhodla o prodloužení provozu jaderných elektráren až do roku 2036. A nyní reaktory odstavuje.„Jde o tříměsíční moratorium. Vláda mluví o tom, že během nich musí dojít k novým kontrolám vzhledem k novým zkušenostem z Japonska. Ačkoliv Německu samozřejmě takové zemětřesení a tsunami nehrozí, musí počítat například s leteckým teroristickým útokem, pádem letadla a podobně,“ říká zpravodajka Českého rozhlasu v Německu Klára Stejskalová.Odstavení reaktorů je podle ní vyvoláno zejména politickou nutností. Zatímco donedávna bylo proti atomové energii kolem 60 procent Němců, nyní jejich počet výrazně roste a Německa čekají v příštích dvou týdnech troje zemské volby.O politizaci tohoto kroku je přesvědčen také náměstek ministra průmyslu a obchoduTomáš Hüner, který je pověřený i řízením sekce energetiky.Za přemrštěné reakce na zprávy z Japonska považuje výsledky dnešních jednání v Evropě jaderný fyzik František Janouch.„Domnívám se, že naše jaderné elektrárny a většina evropských jsou zajištěny proti všem normálním možným rizikům,“ říká František Janouch.


Smutné Zdar Boh rumunských baníkov

Kedysi vyíali v Bukureti, dobýjali parlament a zvrhli predsedu vlády. Teraz bojujú o investície do uhoných baní. Rumunskí baníci kedysi vyíali v Bukureti, dobýjali parlament a zvrhli predsedu vlády. Teraz bojujú o investície do uhoných baní. Ceny ropy a plynu rastú - a uhlie by baníkom mohlo naalej zarui ivobytie. Dnes u baníci nepredstavujú obávanú politickú silu ako pred vye desaroím, lebo v rámci retrukturalizácie mnoho baní zatvorili.SkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamouSkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamou Baníci dúfajú, e prilákajú do uhoného priemyslu zahraniných investorov. Rumunským elektrárniam - tepelným, vodným a atómovým - by to umonilo sta sa vekým vývozcom energie do juhovýchodnej Európy. Nerozhodnos vlády v otázkach privatizácie vak pôsobí ako prekáka - a poda baníkov aj nové environmentálne tandardy EÚ. Z uhlia sa v Rumunsku vyrába 40 percent elektrického prúdu a vládne materiály ukazujú, e to tak zostane do roku 2020. Poui obnovitené zdroje energie alebo postavi novú atómovú elektráre by trvalo dlho. V roku 2006 narúbali rumunskí baníci 35 miliónov ton uhlia. Povrchová aba hnedého uhlia predstavovala vye 90 percent tohto objemu. Veké zahraniné spolonosti prejavili ulý záujem o partnerstvo so tátom: Postarali by sa o ekologicky prijatenú renováciu tepelných elektrární a riadili by ich. Poda analytikov vak zdriavacia taktika rumunskej vlády pôsobí odradzujúco. Doina Visa z Oddelenia trvalo udrateného rastu Svetovej banky hovorí: Reforma energetiky sa spomalila a to je koda. Obávame sa, e sa odsunula aj privatizácia tepelných elektrární. Nemyslím si, e tát má dos prostriedkov na ich renováciu. Mnohé mono nakoniec zatvoria." Baníci na juhovýchode Rumunska, na konci karpatského oblúka, si pamätajú na retrukturalizáciu baníctva koncom 90. rokov. Nezamestnanos stúpala, odchodné sa míalo a pokusy sta sa malými podnikatemi zväa nikam neviedli. Objavovali sa napríklad predajne sladkého peiva, ktoré rýchlo krachovali. Po masovom prepúaní - a vinou nienia ivotného prostredia - boli mestá schátrané a pôsobili depresívne. Mnoho udí odilo za prácou do cudziny. V meste Petrila, pod 2500-metrovými horami, vypisovali pred dvoma rokmi miestni obyvatelia po múroch: Odpísané mesto!" Komunálni politici dávali nápisy zatrie. Bukuretská centristická vláda dúfa, e uhlie - najmä lignit - pokryje rastúce energetické potreby a elektrina by sa mohla aj vyváa. ((lokacia)) Rumunsko prijalo ambiciózny plán zvýi výrobu elektrickej energie prostredníctvom privatizácie - kótovania na burze, priamych predajov a partnerstiev typu PPP. V jadrovej elektrárni Cernavoda sa plánuje výstavba alích dvoch reaktorov. Privatizácia sa vak vlani pozastavila po tom, o predseda vlády Calin Tariceanu ohlásil plány vytvori mamutiu energetickú spolonos, ktorá sa má vyrovna eskej EZ. Nová spolonos by zastreovala tátnych výrobcov a distribútorov elektriny. Ak má Rumunsko produkova toko energie, koko potrebuje, musí jeho energetika zrýchli tempo zmien - ponúc ierno- a hnedouhonými baami a koniac zastaranými elektrárami, ktoré uhlie hlcú. Vláda predpovedá, e spotreba elektrického prúdu bude rone stúpa o tri percentá, a navrhla plán modernizácie. Do zostávajúcich ivotaschopných baní treba pritiahnu súkromný kapitál a postara sa, aby boli podpísané trvalo udratené dodávateské kontrakty s tepelnými elektrárami. Privatizané plány sa tento rok neuskutonia. Vláda oznámila, e potrebuje viac asu na analýzu moných rieení. Plánuje sa aj fúzia niektorých ziskových kamennouhoných baní s dvoma elektrárami. Vznikol by alí energetický holding - podobný trom vysoko ceneným lignitovým. Spolonos EZ v Rumunsku masívne investuje a prejavila záujem aj o lignitové holdingy. Ponúkla elektrárniam modernizáciu a manament. K alím záujemcom patrili nemecké firmy RWE a E.ON, taliansky Enel a panielska Iberdrola. Nerozhodnos Bukureti v otázkach privatizácie vyvoláva nevôu investorov, lebo im komplikuje investiné plány. Iné krajiny východnej Európy síce pri privatizácii energetického sektora tie postupujú pomaly, analytici vak varujú, e práve Rumunsko môe prís o rolu potenciálneho lídra regiónu. Bram Buring, analytik firmy Wood and Comp., hovorí: Privatizácia vdy meká, lebo ide o politiku. Lene, ak neinvestujete vy, tak investuje niekto iný - a vám bude predáva elektrinu." Pri fáraní si baníci prajú astie, mnohí rumunskí vak u na astie neveria - napriek oficiálnym uisteniam, e sa energetika zotaví. Potreba financií je obzvlá výrazná v kamennouhonom revíri, ktorý sa do roku 2010 musí sta finanne samostatným. Vláda ho prestane dotova. Doina Visa zo Svetovej banky hovorí: Vzhadom na stúpajúce ceny ropy a zemného plynu má mono uhlie budúcnos. abu vak treba modernizova, aby v baniach s vekými loiskami stúpla produktivita." Baníctvo kedysi v Rumunsku prekvitalo - poskytovalo prácu takmer pol miliónu udí (vrátane nebaníkov). V rokoch 1995 - 2000 ho vak tát bol nútený subvencova - pribline iestimi miliardami dolárov. V devädesiatych rokoch boli banícke odbory obávanou politickou silou. Mnoho udí im zazlieva, e násilnými demontráciami - po páde komunizmu v decembri 1989 - spomalili prechod krajiny k demokracii. V septembri 1991 vtrhli tisíce baníkov do Bukureti, napadli parlament, podpaovali vládne budovy a prinútili reformného premiéra Petre Romana odstúpi. Vtedají prezident Ion Iliescu zapieral, e by nepokoje organizoval, aby si upevnil moc. Ak sa nájdu peniaze, má ierne uhlie budúcnos," hovorí Sorin Olteanu, vychudnutý 42-roný baník s vlasmi po plecia a náunicou.


Hazamehettek személyes tárgyaikért a fukusimaiak

Sugárfertőzés elleni ruhában bemehettek otthonaikba a japán földrengésben megsérült fukusimai atomerőmű melletti faluban a lakók, de csak azért, hogy összepakolják legszükségesebb holmijaikat. Két hónappal a japán nukleáris baleset után hazatérhettek a megrongálódott fukusimai erőmű környékén lakók, hogy összeszedjék a legszükségesebb holmijaikat. Az atomerőmű köré vont húsz kilométeres sugarú veszélyzónán belül fekvő Kavaucsi falu 92 lakója térhetett haza kedden, sugárfertőzés ellen védő öltözékben. Két órájuk volt arra, hogy egy 70 centiméterszer 70 centiméteres műanyag dobozba pakolják a legszükségesebb holmit. A veszélyzónában kilenc település van, és az említett falu lakóin kívül eddig senki se léphetett be a lezárt területre. Közben az atomerőművet üzemeltető vállalat, a Tepco elnöke, Simizu Maszataka kedden pénzügyi segítséget kért a japán kormánytól. Simizu elmondta, hogy a Tepco csökkenti a cégvezetők fizetését, és a vállalat több vagyontárgyát is eladja. A kormányzat ezzel egy időben azt fontolgatja, hogy új intézményt hoz létre, amelynek feladata a kártérítés lenne abban az esetben, ha a Tepco képtelen lenne teljesíteni a kárigényeket.


USA: pierwsze reakcje po śmierci Kim Dzong Ila

Biały Dom zajął z początku wyczekującą postawę na wiadomość o śmierci dyktatora Korei Północnej Kim Dzong Ila. Wydano w tej sprawie krótkie oświadczenie podkreślające kwestię bezpieczeństwa sąsiadów kraju, rządzonego przez stalinowski reżim. "Uważnie monitorujemy doniesienia o tym, że Kim Dzong Il nie żyje. Prezydent został o tym zawiadomiony. Jesteśmy w bliskim kontakcie z naszymi sojusznikami: Koreą Południową i Japonią. Pozostajemy oddani sprawie stabilizacji na Półwyspie Koreańskim oraz wolności i bezpieczeństwa naszych sojuszników" - stwierdza oświadczenie przekazane przez rzecznika Białego Domu, Jaya Carneya. Śmierć Kim Dzong Ila jest od późnego wieczoru (czasu lokalnego) w niedzielę głównym tematem mediów w USA. Informacyjne sieci telewizyjne CNN i Fox News przerwały swoje normalne programy, aby nadać o tym wiadomość. Komentując wydarzenie, analitycy zwracają uwagę, że przewodniczącym komitetu pogrzebowego "Drogiego Przywódcy" - jak nazywano w Korei Północnej Kim Dzong Ila - został jego syn Kim Dzong Un, co potwierdza wcześniejsze przypuszczenia, że to on będzie nowym władcą kraju. Eksperci podkreślają jednak, że wyjątkowo mało wiadomo o następcy zmarłego Ki Dzong Ila. Uczył się on w szkole w Szwajcarii i zna angielski, ale z racji młodego wieku nie posiada prawdopodobnie większego politycznego doświadczenia - to niemal jedyne o nim informacje. - Nie wiadomo, jak Kim Dzong Un się zachowa. Jest oczywiste, że najbliższe dni będą okresem napięcia na Półwyspie Koreańskim, a kiedykolwiek jest tam napięcie, to jest to powód do niepokoju dla USA - powiedział Wolf Blitzer w telewizji CNN. Media zwracają uwagę, że Korea Południowa postawiła swe siły zbrojne w stan pogotowia. Z Białego Domu z kolei dochodzą informacje, że trwają tam narady zespołu ds. bezpieczeństwa narodowego. Stany Zjednoczone od lat prowadzą grę dyplomatyczną w celu powstrzymania Korei Północnej od dalszej produkcji broni nuklearnej. Według wywiadu Phenian posiada już kilka sztuk tej broni. Prowadzi też próby z rakietami zdolnymi do przenoszenia ładunków nuklearnych, w tym z rakietami międzykontynentalnymi. W sprawie tej toczyły się z przerwami rozmowy z Koreą Północną z udziałem USA, Chin, Japonii, Korei Południowej i Rosji. Kluczowa jest w nich postawa Chin, które utrzymują przy życiu stalinowski reżim w Phenianie, dostarczając mu żywności i innych artykułów. Ostatnio Waszyngton niepokoi się informacjami o sprzedaży broni północnokoreańskiej do Iranu. Od czasu rozejmu po wojnie koreańskiej (1950-1953) Korea Północna i Korea Południowa są wciąż formalnie w stanie wojny. 37 tysięcy wojsk amerykańskich w Korei Południowej chroni ten kraj przed agresją z północy. Społeczność międzynarodowa, w tym USA, dostarcza jednocześnie humanitarną pomoc żywnościową dla Korei Północnej. Jej gospodarka, zarządzana nakazowo i funkcjonująca na zasadach samowystarczalności, doprowadziła do masowego głodu. Na kilka dni przed śmiercią Kim Dzong Ila rozpoczęła się kolejna runda rozmów USA z Koreą Północną na temat dalszej pomocy żywnościowej. Waszyngton informował też nieoficjalnie o możliwości wznowienia negocjacji o zbrojeniach nuklearnych i proliferacji broni przez reżim w Phenianie.


Miért nem ismétlődhet meg Pakson a csernobili katasztrófa?

Kövesse az Indexet Facebookon is! ACsernobilsorozat körüli felhajtás ismét ráirányította a figyelmet a nukleáris energia kockázataira, ennek apropóján a Paksi Atomerőmű szervezett egy sajtótúrát a hazai áramellátás felét fedező paksi erőműbe, hogy bemutassa az újságíróknak, miért nem történhetne meg a csernobili katasztrófához hasonló esemény Magyarországon. Pont ellenkezően működik, ha baj van A legfontosabb, hogy a két erőmű teljesen más típusú: míg a csernobili úgynevezett RBMK erőmű volt, a paksi VVER reaktorokkal felszerelt. A kettő között rengeteg műszaki, felépítésbeli különbség van, de laikusként elég annyit megjegyezni, hogy a csernobili fajtában grafitot használtak a maghasadás és láncreakció létrehozásához szükséges neutronok lelassítására, a paksi típusban viszont ugyanezt a feladatot víz látja el. (Hűtésre a RBMK-ben és a VVER-ben is vizet használnak, de a hasonlóságok sora nagyjából itt véget is ért.) Ez lényeges különbség, ugyanis a grafitos megoldás esetében a túlmelegedés pozitív visszacsatolással öngerjesztő folyamatot indít be, emiatt teljesen rá van utalva a külső szabályozásra, magyarán nagyobb szerepet kap az emberi tényező. Amiről ugye tudjuk, hogy Csernobilnál katasztrófát eredményezett. A vizes megoldás ezzel szemben éppen ellenkező logika mentén működik, az esetleges túlmelegedés azt eredményezi, hogy a gőzzé váló víz kevesebb neutront lassít le, amelyek így kevesebb urán-atommagot hasítanak fel, vagyis a teljesítmény visszaesik. Ily módon a reaktor gyakorlatilag önszabályozó, nincs ráutalva a külső tényezőkre, a belső fizikai tulajdonságaiból következően elkerüli a túlteljesítést és a leolvadást. További különbség a két erőmű között, hogy Pakson nincs éghető anyag a reaktorban, Csernobilban viszont volt (maga a grafit), Pakson van úgynevezett mélységi védelem, míg Csernobilban nem volt. A problémás RBMK típusú erőműből egyébként a csernobili baleset idején még több mint tíz működött a Szovjetunióban, éppen ezért sokáig vonakodtak is hivatalosan elismerni, hogy ez nem a legjobb konstrukció, és inkább a személyi hibákat hangsúlyozták a katasztrófában. Ezekben az erőművekben később biztonsági fejlesztéseket eszközöltek, majd fokozatosan leszerelték őket. Napjainkban már csak három RBMK-erőmű működik a volt Szovjetunió területén, mindegyik az üzemideje vége felé jár (bár lehetséges, hogy az üzemidejüket meghosszabbítják). Mi történik az atomerőműben? A reaktoroknak többféle típusa van aszerint, hogy milyen anyagot használnak a neutronok maghasadás előidézéséhez szükséges lassítására (víz, nehézvíz, grafit, berillium), és hogy milyen anyaggal hűtenek (víz, gáz, olvadt só), ami közös bennük, hogy az urán (ritkábban tórium) atom maghasadásakor felszabaduló rendkívül nagy energia segítségével állítanak elő áramot. A hasadások sorozatban mennek végbe, egy atom hasadásakor kirepülő neutron idézi elő a következő hasadást és így tovább, ezt nevezzük láncreakciónak. A fűtőelemekben többnyire 235-ös uránizotóppal dúsított természetes (238-as) urán a hasadóanyag, az ezzel töltött csövek és a neutronok lassítására használt moderátor alkotja a reaktor aktív zónáját. A reaktor része egy úgynevezett reflektor is, ami akadályozza a neutronok kiszabadulását a rendszerből, valamint a szabályozórudak, amelyek neutronelnyelő anyagból készülnek. Utóbbiak szerepe, hogy szükség esetén szabályozzák a maghasadások számát, ezt úgy érik el, hogy az aktív zónában föl-le engedik őket aszerint, hogy épp csökkenteni vagy növelni akarják a teljesítményt. Szükségszerű, hogy a reaktoroknak legyen hűtőrendszere is, Paksnál ez vízalapú, és egyben az energiaátadást is szolgálja: a láncreakció során felszabaduló óriási hőenergiát gőz formájában összegyűjti, és turbinák segítségével villamos árammá alakítja. Nem túlzás azt állítani, hogy elképzelhetetlenül sok energia termelődik a folyamat során: két, egyenként 4 grammos uránpasztillában keletkező maghasadás fedezi egy 4 tagú család egy éves áramszükségletét. Paks egyébként a világon egyedülálló abból a szempontból, hogy rendelkezik egy bemutatóreaktorral, ami nem csak alkatrészek makettjéből áll, hanem valódi, használatra készült elemekből. Ezek úgy kerültek Paksra, hogy Csehszlovákiában a Skoda-gyárban legyártották az elemeket egy tervezett lengyelországi erőműhöz, de abból a beruházásból végül nem lett semmi, így a szerkezetek megmaradtak bemutatódarabnak. Ezt általában a dolgozók használják a munkafolyamatok gyakorlásához, de a túrán itt is körbevezették a sajtót, az itt szereplő képeken tehát valódi reaktorelemek láthatók. Már nem is annyira szovjet Sokan azért is aggódni szoktak a paksi erőmű biztonsága kapcsán, mert “szovjet technológia”, amiről azt gondolják, hogy szükségképpen rosszabb, mint a korabeli nyugati. Az erőmű vezetősége erről azt mondta, a reaktorok vasszerkezete valóban az eredeti orosz, de egyrészt ez éppen hogy kifejezetten robusztus és strapabíró, másrészt azon sem kell aggódni, hogy a technológia többi része esetleg elavult lenne. A vezérlő- és egyéb elektronikát ugyanis az elmúlt több mint 30 évben már több körben modernizálták, az eszközök legnagyobb része nyugati vagy saját, magyar fejlesztés. Azt is megtudtuk, hogy az erőmű vezetése minden évben kiír egy műszaki pályázatot a biztonság további apró javításaira, erre átlagosan 30 körüli megoldás érkezik be, és a legjobbakat fokozatosan meg is valósítják. Amiben szintén igyekeznek elszakadni a Csernobil sorozatban is elég hitelesen ábrázolt szovjet modelltől, az az emberi tényező: Kovács Antal kommunikációs igazgató azt mondta, náluk elsődleges fontosságú, hogy ne legyen titkolózás, és az esetleges hibákért nem büntetik a dolgozókat, nehogy ez azt eredményezze, hogy fontos információkat hallgatnak el. A dolgozók biztonságára is ügyelnek, mindenki, aki a reaktorok mellett dolgozik, folyamatosan sugárzásmérőt visel, így elkerülhető, hogy a munka során a biztonságos határértéket meghaladó radiokativitásnak legyen kitéve. Az olyan munkafolyamatoknál, amelyeknél fokozott a sugárzás, akár 1-2 percenként váltják egymást. Azok a dolgozók pedig, akik a vezérlőközpontban dolgoznak, csak rengeteg tanulás után tölthetnek be operátori munkakört, az egyetem elvégzése után még éveket töltenek az erőmű működésének pontos megismerésével, különféle helyzetek begyakorolásával az e célra épített szimulátorban. Ők egyébként nem tudják kikapcsolni a reaktorvédelmi rendszert manuálisan, mint ahogyan az Csernobilban történt, vagyis ilyen értelemben a modellbe beépített automatizmusok védik a rendszert. Ha földrengés lenne Az elég kézenfekvő, hogy normál üzemmenetben aligha történhet olyasmi, ami szivárgáshoz vezetne Pakson. De mi van az extrém körülményekkel? A fukusimai atombalesetnél világossá vált, hogy az atomerőműveket célszerű annyira túltervezni biztonság szempontjából, hogy még a legextrémebb környezeti viszonyokat is túléljék. Ugyan Magyarországon nem jellemzőek a földrengések (szemben Japánnal), a 2011-es fukusimai katasztrófa után Európa többi erőművéhez hasonlóan Paksot is megerősítették a legrosszabb eshetőségre is bebiztosítva, a szerkezetbe rengeteg plusz acélt építettek be. Leegyszerűsítve ott az okozta a bajt, hogy a cunami miatt károsodott reaktorból kiszabadult a hidrogén, ami más gázokkal reakcióba lépve lerobbantotta a fedelet, így kijuthatott a sugárszennyezés. Pakson viszont a reaktorok el vannak látva úgynevezett hidrogén-rekombinátorokkal, amelyek megakadályozzák a gőz és olvadt cirkónium reakciójaként felszabaduló hidrogénrobbanást úgy, hogy felgyorsítják a hidrogén-oxigén egyesülést, így hidrogénelegy helyett víz keletkezik. A fukusimai katasztrófát követő összeurópai, atomerőművek biztonságosságát mérő stresszteszten Paks a 2. helyen végzett, mondta el az erőmű vezetése. Akadnak műszaki hibák Amikor mégis valamilyen hiba lép fel az erőműben, arról rögtön értesül a közvélemény, ugyanis az erőműnek elszámolási kötelezettsége van a hazai és a nemzetközi atomenergiai felügyelet felé is. Az elő-előforduló műszaki hibákat egy órán belül fel kell tölteniük a honlapra, ezekről az Indexen isbe szoktunk számolni. Az elmúlt pár évben többször előfordultak rövidebb leállások, azonban ezek a másodlagos kört érintő hibák miatt történtek, vagyis nem az energiafelszabadításért felelős kritikusabb részekkel volt gond, hanem a hőenergiából áramot előállító szekcióval (legutóbb például a 2-es blokkban kiesett a termelésből egy turbina). Vagyis csak az áramelőállítás folytonosságát veszélyeztették, de arról nem volt szó, hogy esetleg sugárszennyezés lépne fel vagy szabadulna ki. A sajtóban megjelentek olyan hírek is, miszerint az elmúlt években hullámzó volt a paksi termelés teljesítménye, ami a laikus olvasókban bizalmatlanságot ébreszthet, de ez valójában csak egy félreértésen alapul: a hullámzást nem üzemzavarok okozzák, hanem az, hogy a MAVIR kérésére néha csökkenteni kell a termelést, vagyis ez szándékos. Más erőművekhez hasonlóan egyébként Paksot is rendszeresen ellenőrzi a csernobili katasztrófa után létrehozott WANO (World Association of Nuclear Operators), és persze a Nemzetközi Atomenergia Ügynökség OSART (Operational Safety Review Team) csapata is. Gyakorolnak a vészhelyzetekre Az erőmű természetesen rendelkezik szigorú balesetelhárítási protokollal is, egy esetleges baleset esetén a leginkább érintett 30 kilométeres körzetben mindenhol fel vannak szerelve jelzőszirénák, és a települések polgármesterei azonnal SMS-t kapnának, ha bármi baj történne, hogy azonnal megkezdődhessen a kitelepítés (nem úgy, mint a csernobili baleset utánPripjatyesetében). Az erőmű területén atombunkerek és magyar fejlesztésű atombiztos járművek is vannak a dolgozók védelmének biztosítására. A protokoll szerint rendellenesség esetén az első órában meg kell történnie a legfontosabb intézkedéseknek, ezekre különböző szcenáriók rendszeres elpróbálásával készülnek is. Évente átlagosan 10 és 20 közötti próbát végeznek, ilyenkor egy hozzáértő szakembernek ki kell agyalnia egy elképzelt szituációt, amely súlyos balesetet okoz, és ehhez kapcsolódóan keresnek megoldásokat. Kovács Antal azt mondta, ilyenkor nehéz dolguk van, mert a fentebb részletezett aktív és passzív védelmi funkciók miatt nem egyszerű olyan helyzetet kitalálni, ami ténylegesen bekövetkezhet, és komoly veszélyt jelent. Az erőmű történetében eddig négy olyan üzemzavar volt, amelyet a Nemzetközi Nukleáris Eseményskála szerint is iktattak, ezek közül a legsúlyosabb 2003-ban. Ez egy a 7 fokozatból 3-as esemény volt, melynek során az erőmű 2. blokkja szellőzőkéményében radioaktív nemesgáz megjelenését észlelték a műszerek. A forrás egy tisztítótartály volt, amelyben 30 üzemanyag-kazetta megsérült a tartály tervezési hibája miatt. Ez súlyos üzemzavarnak minősült, de nem járt a létesítményen kívüli kockázattal. A Greenpeace azért nem teljesen nyugodt Hogy ne csak az atomerőmű üzemeltetőinek véleményét halljuk az atomerőmű biztonságosságáról, felhívtuk a köztudottan atomkritikus Greenpeace-t, hogy osszák meg velünk a véleményüket a témáról. Perger András, a szervezet klíma- és energiakampány-felelőse egyetértett a paksiakkal abban, hogy valóban nem fordulhat elő Csernobilhoz hasonló katasztrófa Pakson, és a fukusimai problémakör hidrogénhez kapcsolódó részét is kiküszöbölik a hidrogénrekombinátorok. Ugyanakkor hozzátette, hogy az elképzelhető legnagyobb baleset véleményük szerint az lehet, hogy eltörik a reaktor fő hűtőkörében a fő cső, egy ilyen esetben pedig kétséges, hogy elégséges-e a rendelkezésre álló védelem Pakson. Mint mondta, ilyen hiba esetére úgynevezett containment-rendszereket alkalmaznak az atomerőművekben, ezek hivatottak összegyűjteni és bent tartani a kifolyó radioaktív vizet, azonban a magyar jogszabályi környezet és paksi (orosz) rendszer ebben a tekintetben kevésbé szigorú, mint a nyugatiak. Mint Perger elmondta, itthon 15 százalékos szivárgás az engedélyezett határérték, és bár a paksi containment-rendszer szivárgása minden valószínűség szerint nem haladná meg a 6 százalékot, ez még mindig a többszöröse a nyugaton engedélyezett 1-2 százalékoknak. Mindez mondjuk csak akkor érdekes, ha teljes szélességében eltörne egy ilyen cső, amire kevés az esély, de a Greenpeace és a zöldek általában szigorúan a maximális elővigyázatosságra törekvő álláspontot képviselnek atomügyben, így a legkisebb kockázatlehetőséget is el szeretnék kerülni. "Minden atomerőmű biztonságos egészen addig, amíg nem történik benne baleset", fogalmazott Perger. A Greenpeace szerint azt sem lehet teljesen félvállról venni, hogy az elmúlt pár évben megszaporodtak a hibák miatti leállások. Perger András azt mondta, hogy bár való igaz, hogy ezek a műszaki rendellenességek a turbinákat érintették és nem voltak közvetlenül veszélyesek, önmagában az a tény, hogy egy hasonló hibatípus sorozatosan fel tudott lépni több blokkban egymást követően, szerintük arra enged következtetni, hogy nem elég alapos az erőmű általános öregedéskezelő programja, pedig az üzemidő meghosszabbítása miatt még további közel húsz évig működni fognak a jelenlegi blokkok. Továbbá szerintük extrém esetben az is okozhatna gondot, ha valami kívülről becsapódna az épületbe, a tető ugyanis "csak ez eső és a berepülő madarak ellen véd", a kiégett fűtőelemeket viszont Fukusimához hasonlóan a hermetikus téren kívül elhelyezkedő hűtőmedencékben tárolják. A zöldek által gyakran emlegetett szempont Pakssal kapcsolatban a Duna vizének melegedése, ami egyszerre környezeti és üzembiztossági kérdés. Az erőműben azt mondták az újságíróknak, hogy a Duna tavalyi alacsony vízállásakor megközelítették a 30 Celsius-fokos hőmérsékleti határértéket a kötelezően mért folyószakaszon, de egyszer sem érték el azt. Hozzátették azt is, hogy a kiömlő hűtővíz környékén "40 százalékkal nagyobb az állatállomány" mert több faj szereti a melegebb vizet, és hogy ez a horgászok kedvenc helye. A Greenpeace szakértője szerint viszont cinikus az a megállapítás, hogy azok a halak, amelyek szeretik a meleg vizet, közelebb úsznak, amelyek nem, azok pedig távolabb. Perger azt mondta, eleve furcsa, hogy nem külső szereplő, hanem maga az erőmű végzi a vízhőmérsékleti méréseket, és ebben egészen pontos jogszabályi meghatározás híján ebben van némi játéktér (pontosan melyik napszakban, melyik oldalon mérnek). Szerintük a hűtővíz beengedési oldalán még Mohácsnál is ki lehet mutatni, hogy melegebb a víz. A klímaváltozással járó szélsőségesedő időjárás miatt a jövőben akár gyakrabban is előfordulhat olyan extrém alacsony vízállás, mint amit tavaly láttunk, de összességében még a Greenpeace is úgy gondolja, hogy ez inkább üzemeltetési, és csak kisebb mértékben környezeti problémát eredményezhet (vagyis ha túl meleg a víz, le kell állítani a termelést időszakosan). Ebben a cikkben a téma érzékenysége miatt nem tartjuk etikusnak reklámok elhelyezését.Részletes tájékoztatást az Indamedia Csoportmárkabiztonsági nyilatkozatábantalál. Kövesse az Indexet Facebookon is!


Slovensko ochromila stávka železničářů

Slovenští železničáři dnes ráno reagovali protestní stávkou na plánované zrušení 25 regionálních tratí a dalších asi 200 osobních vlaků. Ráno od třetí hodiny až do deváté se po celém Slovensku doprava na železnici zcela zastavila. Občané byli o stávce předem informování a ráno bylo ve vlacích minimální množství cestujících. Podle šéfa stávkového výboru Jozefa Schmidta akci podpořilo až 80% zaměstnanců železnic. Mluvčí Železniční společnosti Jozef Čikovský potvrdil, že osm rychlíků, které v čase stávky projížděly územím Slovenska, bylo na šest hodin odstaveno na nádražích. Železniční doprava se na Slovensku bude v průběhu dne postupně normalizovat. Očekává se, že některé vlaky budou mít zpoždění a některé budou zcela zrušeny. Odstaven byl i vlak s jaderným palivem pro elektrárnu Mochovce. Šest hodin byl hlídán na nádraží v Lučenci. Další podrobnosti úřady odmítají poskytnout. Brzy ráno se stávkující železničáři shromáždili na hlavním nádraží v Bratislavě. Ministra dopravy Pavla Prokopoviče vítal pískot a nadávky. Ministr proto nádraží urychleně opustil. Postup vlády při rušení regionálních tratí podpořila v úterý večer koaliční rada. "Vláda nemůže ustoupit požadavkům železničářů pro neúnosné ekonomické důvody. Státní peníze se na železnici ztrácejí jako v černé díře. Dluh železnic představuje 48 miliard a slovenská ekonomika nemá na to, aby dál pěstovala podobnou socialistickou zahrádku," uvedl předseda Aliance nového občana Pavol Rusko. Železnice vrátí lidem jízdné, pokud se rozhodli kvůli stávce necestovat. Na slevu mají nárok také majitelé předplatných jízdenek. Přímou ztrátu ze stávky odhadly dráhy na zhruba deset milionů slovenských korun. České dráhy oznámily, že zákazníci budou na vlaky Eurocity Slovenská strela na trase z Bratislavy do Prahy a Eurocity Comenius z Budapešti do Prahy na českém území odbaveni bez speciálního příplatku, bude-li souprava zpožděna o víc než 60 minut. Slovenské dráhy zpoždění odhadují na dvě hodiny.


Pompeo podnikne aliu cestu do Severnej Kórey: Zastavia výrobu jadrových zbraní?

Americký minister zahraniných vecí Mike Pompeo vyhlásil, e na budúci týde odcestuje do Severnej Kórey, kde bude pokraova v rokovaniach o zruení programu Pchjongjangu na výrobu jadrových zbraní. Správu priniesla juhokórejská tlaová agentúra Jonhap. Pompeo informoval o svojom cestovnom pláne na ministerstve zahraniných vecí po tom, oviceprezidenta automobilky Ford Stephena Bieguna vymenoval za osobitného splnomocnenca USApre Kórejskú udovodemokratickú republiku (KDR). Pompeo obviuje Teherán: o urobí Iránska akná skupina? Pompeo obviuje Teherán: o urobí Iránska akná skupina? Obaja odcestujú do KDR spolu, priom pôjde u o tvrtú tohtoronú návtevu Pompea v tejto komunistickej krajine. Najvyie postavený americký diplomat neoznámil presný termín svojej cesty. Vymenovanie Bieguna za osobitného splnomocnenca prilo v rozhodujúcom ase pre vzahy USA a KDR, keeobe strany vedú rozhovory o detailoch realizovania dohody, ktorú dosiahli v júni americký prezident Donald Trump a severokórejský vodca Kim ong-un na historickom summite v Singapure. Dohoda vyzýva na"úplnú denuklearizáciu"Kórejského polostrova výmenou za bezpenostné záruky zo strany USA. "Steve ako osobitný splnomocnenec bude vies rokovania, aby v nich presadil diplomatické ciele naich spojencov a partnerov," vyhlásil Pompeo na ministerstve. Poda webovej stránky automobilky Ford pracoval Biegun v rokoch 2001-2003 ako poradca Bieleho domu pre národnú bezpenos. Predtým slúil ako poradca lenov Kongresu pre zahraninú politiku.Biegun má odís z funkcie viceprezidentapre medzinárodné vládne záleitosti v spolonosti Ford koncom tohto mesiaca.


Ozařování nádorů zmenšeninou detektoru z urychlovače. Český přístroj testují pacienti v Německu

Cílené ozařování rakoviny v oblasti spodiny lebeční má zpřesnit soustava nesmírně citlivých částicových kamer. Toto futuristické zařízení dodané českou firmou ADVACAM se svojí konstrukcí podobá systému, jehož pomocí se fyzici v Evropské organizaci pro jaderný výzkum (CERN) ve švýcarské Ženevě pokoušejí pochopit vnitřní stavbu hmoty. Nyní se to zkoušejí u prvních německých pacientů. Vědci z německého Národního centra pro nádorové choroby (NCT), Německého centra pro výzkum rakoviny (DKFZ) a Heidelberg Ion Beam Therapy Center (HIT) na Univerzitě v Heidelbergu testujíčásticový detektor Timepixdodaný zmíněnou českou firmou na prvních pacientech. Využití této technologie v medicíně může pomoci omezit nežádoucí účinky ozařování. „Mezi nejpokročilejší metody odstraňování nádorů hlavy a krku patří ozařování svazky iontů. To má na rozdíl od jiných variant radioterapie jednu unikátní vlastnost: dá se totiž ‚nastavit‘, v jaké hloubce uvnitř lidské hlavy mají částice nejvíce účinkovat,“ vysvětlila vedoucí projektu InViMo Mária Martišíková z DKFZ. Podobně jako další obdobné typy ozařování má nicméně i to iontové háček. Částice neovlivňují jen samotný nádor, ale naneštěstí též část zdravé tkáně okolo něj. „Preventivní ozařování tzv. marginu okolo tumoru na jednu stranu minimalizuje možnost návratu onemocnění, ovšem kvůli vedlejším účinkům, jako je poškození očního nervu nebo paměti, také znemožňuje ozařovat pacienta dostatečně silnou dávkou,“ doplnila Martišíková. Ideální by tedy bylo oblast preventivního ozařování kolem nádoru zúžit a dávku zesílit. Jenže namířit ionty dostatečně přesně současná technologie neumožňuje. Změnit by to mohl právě nový přístroj dodaný pražskou firmou ADVACAM. „Navigaci“ uvnitř hlavy pomůže vylepšit sledováním sekundárních částic, které vznikají při průletu iontů hlavou pacienta. Pacient, který se chystá na několikatýdenní sérii ozařování ionty, musí nejprve podstoupit počítačovou tomografii. Vzniklý CT snímek vnitřku hlavy lékaři používají vlastně jako „mapu“, podle které na nádor „střílí“ svazky iontů. CT snímek vnitřku hlavy lékaři používají vlastně jako „mapu“, podle které na nádor „střílí“ svazky iontů. Situace v hlavě pacienta se však může během dlouhé terapie měnit. A původní „mapa“ se může lišit od momentálního stavu uvnitř lebky - např. vinou otoků, zmenšení tumoru či jen kvůli infekci, která způsobila naplnění dutin hlenem. Lékařům dosud chyběl spolehlivý nástroj, který by je na změnu situace upozornil. Společně s ADVACAMem ale nyní výzkumníci v Německu přicházejí s velmi slibným vylepšením. Jeho jádrem jsou detektory částic. „Naše kamery umí zaregistrovat každou jednotlivou nabitou částici sekundárního záření, které po průchodu iontů vylétává z těla pacienta. Je to jako dívat se na koule rozražené kulečníkovým úderem. Pokud se koule odráží stejně, jako jsme očekávali podle snímku z CT, můžeme si být jistí, že míříme správně. V opačném případě je jasné, že ‚mapa‘ už neplatí. Pak je léčbu nutné přeplánovat,“ popsal Lukáš Marek z firmy ADVACAM. Loni na podzim zahájili odborníci v Německuklinickou studii InViMoověřující potenciál tohoto nového zařízení. Soustředí se na pacienty s nádorem v blízkosti spodiny lebeční. Tato oblast je obzvlášť těžko přístupná pro ozařování kvůli blízkosti kriticky důležitých orgánů, jako je mozkový kmen. Od nového zařízení si vědci slibují poznání, jak často a kde během terapie dochází ke změnám umístění nádoru. „Jsou to změny polohy v řádu několika milimetrů. Velmi nás zajímají i oblasti, kde naopak k pohybu nedochází vůbec, případně jsou menší, než se v současnosti předpokládá. Tyto nové informace umožní zmenšit celkový ozářený objem tkáně. Tím ušetříme zdravou tkáň a redukujeme nežádoucí účinky radioterapie. Rovněž budeme moci aplikovat vyšší dávky záření do nádoru. Dávka do zdravé tkáně se totiž bude držet pod akceptovatelnou hranicí,“ zmínila Martišíková. Sedm synchronizovaných detektorů, každý se čtyřmi Timepix3 čipy Výhodou nové metody je podle ní také skutečnost, že přítomnost detektorů stávající terapii nijak neovlivňuje. Získané informace mohou jen pomoci. V první fázi by data mohla vést k přerušení a přeplánování série ozařování v případě, že by léčba nešla podle plánu. Finálním cílem má být systém, který by dráhu svazku iontů korigoval v reálném čase. Výrobky firmy ADVACAM založené v roce 2013 jako spin-off Ústavu technické a experimentální fyziky ČVUT v Praze využívají technologii vyvinutou na půdě CERN. Technologie firmy je odvozena od detektorů, které v CERN pomohly objevit např. slavný Higgsův boson. Co původně vzniklo pro základní fyzikální výzkum, má teď pomoci léčit rakovinu. „Když jsme začínali s vývojem pixelových detektorů pro Velký hadronový urychlovač v CERN, měli jsme v myslích jediný cíl: detekovat a zobrazit každou interagující částici, a tak pomoci fyzikům odhalit tajemství přírody. Detektory Timepix byly vyvinuty v rámci multioborové kolaborace Medipix, jejímž posláním bylo přenést tuto technologii do dalších oborů,“ uzavřel mluvčí Medipix kolaborace Michael Campbell.


Kim Dzsong Un végleg bezárja a nukleáris gyakorlóbáziást, lemond az atomfegyvrekről

Észak-Korea májusban végleg bezárja phungeri nukleáris gyakorlóbázisát, erre Kim Dzsongun észak-koreai vezető Mun Dzsein dél-koreai elnökkel pénteken tartott panmindzsoni csúcstalálkozóján tett ígéretet.
A bázist  nyilvánosan, amerikai és dél-koreai biztonsági szakértők és újságírók jelenlétében számolják majd fel az észak-koreai ígéret szerint. A dél-koreai ellenzék szerint Észak-Korea azért egyezett bele az atomterep felszámolásába, mert az egyébként is működésképtelen. A dél-koreai elnöki szóvivő szerint ez nincs így. „Egyesek azt mondják, hogy Észak-Korea azért semmisíti meg a létesítményeket, mert siralmas állapotban vannak, de látni fogják, hogy ez nem így van” – mondta Jun Joncsan, szó szerint idézve Kim Dzsongunt, aki a csúcstalálkozón azt mondta: „Dacára a szembenállásomnak az Egyesült Államokkal, az emberek látni fogják, hogy nem az a fajta ember vagyok, aki képes atomcsapásokat mérni Dél-Koreára, a csendes-óceáni térségre vagy Amerikára.” A szóvivő szerint Kim azt is mondta, hogy amennyiben Phenjannak és Washingtonnak sikerül egymás iránti bizalomra épülő kapcsolatokat teremtenie, Észak-Korea lemondhat az atomfegyverekről, és a gazdasági fejlődésre tud összpontosítani, javítva ezzel saját polgárainak életét. Donald Trump szombaton Michiganben tartott beszédében azt mondta, hogy három-négy héten belül találkozik Kim Dzsongunnal. (MTI)


Lidé hlasují v referendech: O zlatu, hernách i satelitu

Obyvatelé zhruba dvacítky obcí a měst rozhodují kromě nových zastupitelstev také o tom, jak bude vypadat jejich bydliště. Zda se tam třeba bude těžit kaolín. Praha- Volby, které začaly s úderem čtrnácté hodiny, nerozhodují jen o obsazení radnic a třetiny Senátu. Ve zhruba dvacítce měst a obcí lidé také mohou hlasovat v místníchreferendecho lokálních otázkách. Největší počet - celkem šest - jich je o tom, zda se v daném místě vymýtíherny. V jiných obcích zase lidé chtějí zabránittěžbězlata či kaolinu. Nebo rozhodují o vzhledu obce. Kolik referend se tento víkend koná a kde přesně, ovšem není možné zjistit.Ministerstvo vnitrasice uvádí dvanáct, online deníkAktuálně.czse však dopočítal k číslu šestnáct. Vnitro připouští, že jeho seznam není úplný.Obcemu totiž ne vždy svá referenda nahlásí. "My bohužel nemáme jinou možnost zjistit, že v té které obci je místní referendum vyhlášeno," uvedla mluvčí ministerstva Hana Malá. Původně přitom mělo být referend mnohem víc – usilovali o ně alespoňaktivistébojující protihazardu. A sbírali podpisy podpetice, aby je zastupitelstva vyhlásila právě na termín komunálních voleb, kdy je pravděpodobnost vysoké účasti. A tedy i závaznosti výsledků referenda. Jakmile totiž nehlasuje minimálně pětatřicet procent oprávněných obyvatel, nemusí se radní výsledky referenda řídit. I proto vedení některých obcí či městských částí nejrůznějšími způsoby a triky vyhlášení referend bránila. Například starostaPrahy 1Oldřich Lomecký (TOP 09)  v den, kdy dostal petiční archy s potřebným počtem podpisů pro vyhlášení referenda, posunul jednání zastupitelstva, takže se referendum nestihlo včas vyhlásit.Praha 10zase rozhodla, že se bude hlasování konat s předstihem - už poslední zářijový víkend. Přišlo ale pouhých sedm procent voličů. Ve třech severočeských městech –Štětí,LovosicíchaÚstí nad Labem- dokonce zasáhl soud a i přes obstrukce radnic nakonec referendum vyhlásil sám. O hazardu se bude hlasovat i naPraze 8, v Pasohlávkách u Brna aÚstí nad Orlicí. REFERENDA O HAZARDU Protihazardní aktivisté slibují, že v tažení proti utrácení v loteriích nepoleví. Po vzoru sdružení Rekonstrukce státu oslovili kandidáty ve čtrnácti velkých městech a ptali se jich na přístup k hazardu a jeho nulové toleranci. Výroky většiny z nich podle předsedy sdružení Občané proti hazardu Martina Svobody dávají naději, že hazard z měst postupně zmizí. "Budeme bedlivě sledovat, zda se dle těchto svých předvolebních proklamací po svém zvolení chovají, a v případě snahy se od nich odklonit jim jejich slova budeme důrazně připomínat," podotýká Svoboda. Hned čtyři referenda jsou v Praze. V Praze 8 již podruhé hlasují o nulové toleranci hazardu, protože prvního referenda v dubnu, které prosadilo zastupitelstvo, se účastnilo jen minimum oprávněných voličů. ObyvatelPrahy 3se radnice ptá, jestli má oblast Parukářku ponechat jako park k odpočinku, v Klánovicích pak rozhodují o tom, zda se domy na okraji sousedních Horních Počernic mohou napojit na jejich vodovod. Vyjádřit se v referendu mohou i obyvatelé Prahy 10. Není to ovšem k nulové toleranci hazardu, k níž sesbírali aktivisté v peticích na deset tisíc hlasů. Zastupitelstvo totiž rozhodlo, že se jich v tomto termínu potřebuje zeptat na jiné věci – například zda souhlasí, aby městská část dál přispívala na opravu veřejných komunikací, vybudovala dva parkovací domy či zda souhlasí s "řešením problematiky bezpečnosti dětí a majetku občanů" prostřednictvím kamerového systému. Zastupitelé vBlanskuse ptají obyvatel, zda mají na náklady obce odstranit chátrající hotel Dukla, vNáchodězase, jestli mají odkoupit pozemky v areálu zkrachovalé továrny Tepna. AMikulovštíhlasují, zda přeměnit bývalou hasičskou zbrojnici na tržnici. Obyvatelé dvou obcí – Chotilska u Slap a Jenišova na Karlovarsku – chtějí zase zabránit možné těžbě. V prvním případě zlata, v druhém kaolínu. Černá Hora u Brna pak rozhoduje o tom, zda vystoupí ze Svazku vodovodů a kanalizací,  ve Vranově u Brna bude zase referendum o podobě územního plánu – tedy o tom, zda dovolí stavbu satelitního městečka či zůstane tradiční vesnicí. V Bystřici nad Pernštejnem pak rozhodují, zda chtějí závod na výrobu jaderného paliva a likvidaci radioaktivního odpadu.


Bloky jaderných elektráren jsou projektovány na to, aby vydržely pád stíhačky Suchoj, ujišťuje Drábová

Boje na Ukrajině se nevyhýbají ani oblastem, kde stojí jaderné elektrárny. Ruské vojsko minulý týden obsadilo odstavený Černobyl, nyní se snaží zabrat jadernou elektrárnu Záporožská na jihovýchodě země. Jak jsou jaderné elektrárny chráněné? Ve vysílání Radiožurnálu odpovídala jaderná fyzička a předsedkyně Státního úřadu pro jadernou bezpečnost Dana Drábová.Můžete říct, kolik jaderných elektráren Ukrajina ještě provozuje?Ukrajina provozuje 15 jaderných bloků ve čtyřech lokalitách. Když to vezmeme od západu, tak Rovenská, Chmelnická, Jihoukrajinská a zmíněná Záporožská. Ta je největší a je také největší v Evropě se šesti provozovanými bloky o výkonu 1000 MW skoro stejnými, jako jsou ty u nás v Temelíně.Jak staré jsou ty elektrárny?To rozpětí je poměrně široké. Jako první, pokud se nemýlím, byl spuštěn v roce 1980 první blok Rovenské jaderné elektrárny, což je zase blok, který je analogicky našim Dukovanům, takže má 42 let.Jak je ošetřené zabezpečení jaderných elektráren. Počítalo se s tím, že by se mohly dostat do oblasti válečného konfliktu?Myslelo se na to, a to dvěma cestami. Jednak jaderné elektrárny patří do objektů, na které se vztahují Ženevské konvence a jejich dodatky. To znamená, pokud se máme ještě na něco spolehnout, tak že ještě existuje alespoň nějaká základní úcta k mezinárodnímu právu a na jaderné elektrárny se neútočí.To ale není tak úplně jisté v případě šíleného pana Putina a jeho okolí. Tím pádem je tam ještě druhá větev. Elektrárny jsou už od projektu vystrojeny tak, aby snesly bez újmy na bezpečnosti poměrně extrémní události, a to jak přírodního původu, tak zapříčiněné člověkem. Když se podíváme na to, co by mohlo být nejbližší situaci, která na nešťastné Ukrajině je, tak všechny bloky jsou projektovány na to, aby vydržely pád stíhačky Suchoj.Jak si konkrétně představit ochranu jaderných elektráren. Jsou ty zásadní věci pod zemí nebo jak je to vlastně řešeno?Zásadní věci jsou obklopeny velmi tlustou vrstvou betonu a popřípadě ještě oceli, která umí vydržet například zásah raketou země-země.Mohl by být třeba problém nějaký sklad vyhořelého jaderného paliva?Sklad vyhořelého jaderného paliva je zrovna tak vybaven poměrně silnými betonovými stěnami. Nevím, jak je to úplně konkrétně, zase tak detailní znalosti nemám. Na těch jednotlivých elektrárnách na Ukrajině vycházím z analogie s našimi sklady vyhořelého paliva, které by zase vydržely poměrně extrémní záležitost. A co je důležité říct, že hlavní bariérou není budova skladu, ale kontejnery, ve kterých je palivo uloženo a ty vydrží extrémní zatížení.Umíte si představit, že by bylo v zájmu Rusů elektrárny poškodit?Jediné, co si umím představit - ale vzhledem k tomu, že pro mě bylo nepředstavitelné, že Ukrajina statečná a nešťastná bude v situaci, v jaké se ocitla, tak já bych na svou představivost příliš v této bláznivé době nespoléhala - že by například došlo k násilnému odpojení elektráren od ukrajinské elektrické sítě, což by Ukrajině mohlo způsobit dost velké problémy z hlediska zásobování elektřinou, protože elektrárny, těch 15 bloků pokrývá 54 procent ukrajinské spotřeby.Jak dlouho by potom trvalo takovou elektrárnu připojit, vrátit ji do provozu?To by záleželo na typu poškození. Jistě by to byly dny, spíše týdny.Bývají jaderné elektrárny chráněny i lidskými zdroji, specializovanou ostrahou a podobně?To samozřejmě ano. Bývají chráněny i protiletadlovou obranou.


Ruská elektráre spoznala cenu za chyby predkov

Tieto stavby sa vyznaujú extrémnou karedosou, gigantickými rozmermi, tragickou nízkou kvalitou pouitého materiálu a minimálnou pracovnou disciplínou obsluhy. o s tým. Krajina je prepikovaná monumentálnymi priemyslovými stavbami z ias sovietskej éry, ktoré sú asovanou bombou. U sme zaili ernoby a atómový klinec, teraz, v prípade so Sajano-uenskou elektrárou to odnieslo len niekoko desiatok jej zamestnancov.SkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamouSkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamou Ako najväia hydroelektráre v Rusku patrí do kategórie funkných pomníkov komunizmu spolu s výskumnými polygónmi a reaktormi, aobnými veami i chemickými megalaboratóriami. Tieto stavby sa vyznaujú extrémnou karedosou, gigantickými rozmermi, tragickou nízkou kvalitou pouitého materiálu a minimálnou pracovnou disciplínou obsluhy. e sa zaínajú rozpadáva, sa vedelo. Ke sa v strojovni hydroelektrárne 17. augusta utopilo vye 70 udí, v médiách sa objavili úvahy, e sa malo investova a neinvestovalo, e sa malo opravova a neopravovalo, e stav hrádze znepokojoval odborníkov u v roku 1998, a kto za to môe. Ozvali sa aj eenskí rebeli, e nie komunizmus, ale oni urobili dieru v strojovni. Ruský prezident Dmitrij Medvedev sa natval a vetky tie prezieravé rady i obvinenia nazval táraním. Nech u za smr udí môe komunizmus i terorizmus, oboje zdedil Medvedev a jeho ud po predkoch a predchodcoch. Vyrovna sa s takým darekom chvíu trvá a nieo to stojí. Bohuia, 70 udských ivotov nebude to posledné, o budú musie Rusi za svoju minulos nedávnu i dávnejiu zaplati. A i má zmysel karha a kritizova? To sú súasné maniere ruskej politickej elity. Po nich, za týde i za 50 rokov, príde zasa trest v podobe nejakej tej technologickej katastrofy


Japonské reaktory majú fungova maximálne 60 rokov

Japonsko má celkovo 54 jadrových reaktorov. Reaktory v problematickej elektrárni Fukuima u prekonali 40-ronú hranicu. TOKIO. Japonsko umoní prevádzkovanie jadrových reaktorov maximálne 60 rokov, oznámila japonská vláda, ktorá chce zárove zvýi vyuitie obnovitených zdrojov a postupne zníi poet jadrových elektrární.SkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamouSkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamou Hovorca japonskej vlády Osamu Fudimura pre novinárov povedal, e aj ke detaily v rámci tohto plánu sa ete dolaujú, ivotnos reaktorov by mala by v princípe 40 rokov s monosou iba jedného predenia o 20 rokov. Aj to vak chce vláda povoli len v prípade splnenia prísnych podmienok. Uzatvorenie reaktorov po 40-ronej prevádzke by tak bolo v súlade s návrhom ministra ivotného prostredia Góiho Hosona zo zaiatku januára. Japonsko má celkovo 54 jadrových reaktorov, z toho reaktory v problematickej elektrárni Fukuima u prekonali 40-ronú hranicu a alími sú Tsuruga a Mihama v strednom Japonsku. Mnohé alie vak oskoro tento limit dosiahnu. Zástupcovia japonskej vlády 6. januára informovali, e v najbliích mesiacoch pripraví Tokio návrh zákona, na základe ktorého by sa u po 40 rokoch v prevádzke museli reaktory vyradi. Niektoré japonské médiá u vtedy naznaili, e dodra 40-roný limit môe by problém, pretoe v takom prípade by Japonsku hrozil nedostatok elektrickej energie. Dodali, e vláda pravdepodobne umoní predenie prevádzky starích reaktorov, ak testy potvrdia ich bezpenos. Inak by sa do roku 2020 muselo odstavi 18 reaktorov a alích 18 do roku 2030.


A kínaiak washingtoni kém-tornya

Az Egyesült Államokban komoly felháborodást váltott ki, hogy a kínai Xinhua hírügynökség az amerikai kormány megkérdezése nélkül épületet vásárolt a Pentagon közelében. Több kongresszusi képviselő és szakértő is úgy véli: az épület elhelyezkedése kémkedésre, lehallgatásra, megfigyelésre tökéletes lehetőséget nyújt. Kövesse az Indexet Facebookon is! Kapcsolódók (1) Az eset kapcsán Kongresszusban több republikánus képviselő is felszólalt, mondván, a hét emeletes ,,kém-toronyból" a kommunisták ezentúl állandóan figyelik majd a Pentagont, és nyilván mindenféle eszközzel megpróbálnak információt szerezni az odabent történtekről. Kenneth Bacon, a Pentagon szóvivője viszont nyugodt hangnemben reagált: ,,Nem vagyunk meglepve. Hozzászoktunk már, hogy sokan tudni szeretnék, mi folyik az épületen belül. Több mint ötven éve ilyen körülmények között dolgozunk, és megvannak a megfelelő eszközeink, hogy a kémkedést kivédjük." A kínai nagykövetség nem akar az ügybe avatkozni. Szerintük a Xinhuára nem vonatkozik a diplomáciai törvény, és különben is, a hírügynökség jelezte a minisztériumnak vásárlási szándékát. Igaz, a külügyben erről a jelzésről nem tudnak. A vita fellángolása után a hírügynökség bejelentette: eladja az épületet, és ehhez már engedélyt is kért a külügytől. A minisztérium örömmel fogadta a fejleményeket, és biztosította a kínai felet, hogy segít megfelelő megoldást találni. Időközben kiderült, hogy a minisztérium kizárólag a Xinhuától követelte, hogy vásárlásai és eladásai előzet engedélyt kérjen. Ehhez valószínűleg nagyban hozzájárult, hogy az Egyesült Államokban az utóbbi időben többször is botrány tört ki nukleáris titkok és technológiák Kínába jutásával kapcsolatban. Kövesse az Indexet Facebookon is!


30 lat od katastrofy w Czarnobylu. Jak wspominamy tamte dni?

– Było bardzo gorąco, a razem z siostrą bawiliśmy się w piaskownicy. Całymi dniami siedzieliśmy na zewnątrz, prawie cali rozebrani. Nikt nie zdawał sobie sprawy z niebezpieczeństwa, na jakie byliśmy wystawieni – tak feralne dni tuż po awarii w elektrowni atomowej w Czarnobylu wspomina Daniel Bednarek, szef strony głównej Onetu. Niedługo mija 30 lat od tego wydarzenia, a my szukamy osób, które pamiętają, jak spędziły 26 kwietnia 1986 roku. Katastrofa w Czarnobylu to jedno z najtragiczniejszych w skutkach wydarzeń XX wieku. Jej skutki można było odczuć niemal w całej Europie, jednak informacje o awarii komunistyczne władze ZSRR próbowały skrzętnie ukryć. Dzisiaj o katastrofie w Czarnobylu wiemy już niemal wszystko, jednak to miejsce i samo wydarzenie wciąż budzi wiele emocji. Dlaczego tak się dzieje? Miasto Prypeć na Ukrainie znajduje się zaledwie trzy kilometry od pierwszej w historii kraju elektrowni jądrowej. – Człowiek zapamiętuje tylko kilka tak ważnych wydarzeń ze swojego życia. Każdy pamięta atak na World Trade Center, śmierć Jana Pawła II, katastrofę smoleńską, a starsi również śmierć Stalina i właśnie katastrofę w Czarnobylu. To było wydarzenie, które poruszyło wszystkich, o którym bardzo długo się mówiło – tak awarię w Czarnobylu wspomina szef strony głównej Onetu. – Miałem wtedy 10 lat. Bardzo długo nikt nie mówił, że miała miejsce katastrofa i że cokolwiek się stało. Dopiero po jakimś czasie przychodziły informacje na przykład z Radia Wolna Europa, które komuś udało się usłyszeć. Pojawiły się doniesienia o strasznej katastrofie, która spowodowała ogromne napromieniowanie, silne zwłaszcza w naszych rejonach – wspomina Daniel Bednarek. Szef strony głównej Onetu dokładnie pamięta, że dni, w których doszło do wybuchu w Czarnobylu, były bardzo gorące. – Razem z siostrą bawiliśmy się w piaskownicy, całymi dniami siedzieliśmy na zewnątrz, prawie cali rozebrani. Nikt sobie nie zdawał sprawy z powagi sytuacji. Nie mieliśmy żadnej ochrony przed promieniowaniem – mówi szef wydawców strony głównej Onetu. Polskie władze dopiero 28 kwietnia, dwa dni po wybuchu, dowiedziały się o katastrofie w Czarnobylu. Stacja monitoringu w Mikołajkach zarejestrowała dużą aktywność izotopów promieniotwórczych w powietrzu. Początkowo myślano nawet, że jest to efekt wybuchu bomby atomowej. Dopiero później, dzięki informacjom z BBC, polscy specjaliści dowiedzieli się, że chodzi o elektrownię atomową w Czarnobylu. Dzień później po całonocnych obradach członkowie Biura Politycznego KC PZPR i rządu powołali Komisję Rządową, która następnie zadecydowała, że dzieciom i młodzieży z 11 województw północno-wschodnich zostanie podany płyn Lugola. Daniel Bednarek: – Gdy informacje o katastrofie zaczęły docierać do świadomości ludzi, rozpoczęły się poszukiwania. Płyn był niesamowicie trudny do zdobycia w pierwszych godzinach. Ja byłem w uprzywilejowanej sytuacji, bo moja mama była lekarką i miała dostęp do wszystkich medycznych środków. Dzięki temu – po "starej znajomości" – udało nam się uzyskać dostęp do płynu. Jego smak był okropny, bardzo gorzki. Wokół samego wydarzenia przez lata narosło wiele legend, wydawało się nawet, że wszystkich tajemnic związanych z Czarnobylem nigdy nie uda się rozwiązać. Dlaczego? – To było wydarzenie, które poruszyło wszystkich. Na dobrą sprawę nikt nie wiedział, co się naprawdę wydarzyło. Nawet oficjalni dygnitarze nie byli w stanie dowiedzieć się, jakie jest realne zagrożenie, bo nasi sojusznicy ze Wschodu sami to ukrywali i nie chcieli się przyznać. Pojawiały się nawet legendy, że kobiety, które były w ciąży, będą rodzić dzieci, które są mutantami albo będą mieć zdeformowane ciała – wspomina całe wydarzenie Daniel Bednarek. A jak wy pamiętacie dni, w których doszło do katastrofy w Czarnobylu? Czy wam również nie smakował płyn Lugola? Albo czy pamiętacie legendy, które pojawiły się na wieść o wysokim poziomie promieniowania? Podzielcie się swoimi wspomnieniami, wysyłając je na adres:czarnobyl_wspomnienia@onet.pl. Najlepsze z nich zbierzemy i opublikujemy na naszej stronie.


Irán potvrdil obnovenie obohacovania uránu

Irán vera potvrdil, e obnovil v menom rozsahu obohacovanie uránu, ktorým môe poda obáv Západu získa materiál pre jadrové zbrane. Obohacovanie uránu bolo minulý týde opätovne spustené v hlavnom závode v meste Natanz, povedal novinárom zástupca tajomníka iránskej Najvyej rady pre národnú bezpenos Davád Vaídi. "V súlade s rezolúciou parlamentu by som mal poveda 'áno'," odpovedal Vaídi na otázku o obnovení procesu obohacovania uránu.SkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamouSkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamou Záporne vak reagoval na otázku, i ho Irán obnovil vo vekom rozsahu, ktorý potrebuje na výrobu paliva pre jadrové reaktory. "Potrebujeme as na to, aby sme mali 60 000 centrifúg," dodal. Ruské ministerstvo zahraniných vecí medzitým oznámilo, e Irán poiadal Moskvu o odloenie rozhovorov o jej návrhu na presun výroby jadrového paliva na územie Ruska. Rokovania, ktoré sa mali pôvodne kona tento tvrtok, z "technických dôvodov" odloili na pondelok 20. februára. Iránsky parlament v novembri schválil obnovenie výroby jadrového paliva v prípade, ak bude Teherán v súvislosti so svojim nukleárnym programom nahlásený Bezpenostnej rade OSN, o sa stalo minulý mesiac. Iránski initelia sa vak len opatrne vyjadrujú k otázke toho, i bol spustený kúový proces napúania fluoridu uránového do centrifúg, kde tento plyn pri nadzvukovej rýchlosti "obohacuje" urán. Nízko obohatený urán sa vyuíva ako palivo v reaktoroch, vysoko obohatený v atómových zbraniach. "Takéto záleitosti sú precíznymi technickými detailmi," vyhlásil Vaídi po otázke, i boli spustené centrifúgy v podzemnom jadrovom komplexe v Natanzi. Teherán tvrdí, e obohatený urán potrebuje výlune na výrobu elektrickej energie. Iránski predstavitelia opakovane vyhlasujú, e krajina nemá záujem o jadrové zbrane. Moskva - Rusko a Francúzsko vera vyzvali Irán na zastavenie vetkých aktivít spojených s obohacovaním uránu. Obe krajiny vak zárove uznali legitímne právo Teheránu na mierový jadrový program. Spoloné vyhlásenie vydali poas návtevy francúzskeho premiéra Dominiqua de Villepin v Moskve. "Rusko a Francúzsko vyzývajú Irán, aby plnil februárovú rezolúciu a poiadavky Rady guvernérov Medzinárodnej agentúry pre atómovú energiu, vrátane úplného zastavenia vetkých aktivít spojených s obohacovaním a spracovaním uránu," uvádza sa vo vyhlásení. Obe krajiny súasne uznali legitímne právo Teheránu na mierový jadrový program. Zárove kontatovali, e návrh Moskvy na obohacovanie uránu pre iránske jadrové elektrárne na ruskom území má podporu medzinárodného spoloenstva a je monosou na vyrieenie súasnej napätej situácie. Najdôleitejie správy z východu Slovenska ítajte naKorzar.sme.sk.


A paksi bővítés a tét: fontos együttműködésről számolt be Szijjártó Péter

A nukleáris energia terén fontos együttműködés jött létre Franciaország és Magyarország között – jelentette ki Szijjártó Péter külgazdasági és külügyminiszter a francia Framatome-mal folytatott tárgyalások után. Kövesse az Indexet Facebookon is! A tárcavezető a vállalat jelenleg is épülő atomerőművénél tett látogatásáról beszámolva kijelentette: Magyarország történetének egyik legjelentősebb beruházása, a paksi bővítés nem lehet sikeres francia együttműködés nélkül, hiszen „az erőmű lelkének” számító irányítástechnikai rendszert egy francia–német konzorcium gyártja. Tovább bővítik a magyar–francia nukleáris együttműködést „Legalábbis kellene, hogy gyártsa és leszállítsa” – mondta, hangsúlyozva: a német kormány még mindig nem hagyta jóvá a Siemens Energy részvételét. Ez abszolút nem tisztességes, és nem fair magatartás Németország kormányának részéről, hiszen az energiaellátás kérdése nemzeti hatáskörben van, az energiaellátás biztonsága szuverenitási kérdés – fogalmazott Szijjártó, majd hozzátette, ezért a kormány a francia Framatome szerepének további növeléséről tárgyal, hogy Berlin ne tudja tovább blokkolni az irányítástechnika érkezését. Annak érdekében, hogy nyugat-európai irányítástechnikai rendszer legyen a paksi atomerőműben, a magyar–francia nukleáris együttműködést tovább bővítjük, a Framatome szerepét pedig tovább növeljük a paksi beruházásoknál – jelentette be a külgazdasági és külügyminiszter. Az energiaellátás kérdése Szijjártó Péter kitért arra is, hogy az ukrajnai háború és az arra válaszul elrendelt büntetőintézkedések miatt globális energiaellátási válság állt elő, miközben a klímaváltozás hatásai miatt egyre nő a nyomás a világon. „A jövőben az energiaellátás terén két dolgot kell megoldani. Hogy legyen biztonságos, olcsó, hosszú távon jó előre kiszámítható energiaellátás, és mindez úgy történjen meg, hogy a környezetvédelmi szempontokat is figyelembe vegyük” – mondta Szijjártó Péter. Teljesen egyértelmű, hogy ezt a két célt a nukleáris energia tudja kielégíteni – szögezte le. A miniszter közölte, hogy Magyarország az atomenergia területén Európában fontos, vezető szerepet tölt be, és tagja azon nukleáris koalíciónak, amelyet viszont egyértelműen az „észszerű energiapolitikát” folytató Franciaország vezet. A nukleáris energia terén fontos együttműködés jött létre Franciaország és Magyarország között, amelynek immáron gyakorlati következményei és leágazásai is vannak – fogalmazott a tárcavezető. (Borítókép: Kaszás Tamás / Index) Kövesse az Indexet Facebookon is!


Heteik vannak hátra a fukusimai munkásoknak

Fukusima - Egy-két héten belül belehalhatnak a sugárbetegségbe azok a fukusimai munkások, akik március 11-e óta a szivárgó reaktorok közvetlen közelében dolgoznak.
Három embert már korábban kórházba kellett vinni, miután súlyos égési sérüléseket szenvedtek a radioaktív víztől, ami a bőrükre került. De a reaktorok belsejében dolgozó Fukusimai Ötven sem számíthat jobb sorsra. A munkásoknak tilos a sajtónak nyilatkozni, de egyikük édesanyja névtelenül elmesélte a Foxnews-nak, hogyan élnek csaknem négy hete a halálra ítélt munkások a félig lerombolt atomerőműben, ahol az alapvető szükségleteiket sem tudják biztosítani. Három embert már korábban kórházba kellett vinni a reaktorból. Fotó: Reuters - A fiam nem beszélhet közvetlenül a médiával, de megkért, hogy adjam át az üzenetét - mondta az édesanya. - Azt mondta, sokat beszélgetnek az utóbbi időben, milyen sors vár rájuk, és mindannyian tisztában vannak vele, hogy csak néhány hetük lehet hátra. Ennek ellenére azt üzenik, nem adják fel, a halál árnyékában is azon dolgoznak, hogy megmentsék az országot a sugárveszélytől. A március 11-i cunamiban súlyosan megsérült reaktorban , és körülötte is a megengedett szint több százezerszeresét mérik ma már a veszélyes sugárzásnak, a tönkrement hűtőrendszeren, és szigeteléseken dolgozók viszont egy percre sem hagyhatják el az életveszélyes zónát. A munkás édesanyjának beszámolója szerint fél óránként tizenöt percre léphetnek be a legmagasabban fertőzött zónába, de hiába váltják egymást, mivel az egész intézmény területén halálos méretű a sugárdózis. Enni sem tudnak adni nekik rendesen, napi egy tányér rizs a fejadagjuk, se húst, se tejterméket nem tudnak bejuttatni nekik. Élelmet sem tudnak biztosítani a munkásoknak. Fotó: MTI Az erőmű egyik konferencia termében, és a folyosókon alszanak, napi két-három órákat, de a legtöbbjüknek matrac sem jut, pedig a földre feküdni még veszélyesebb - az aljzatot már mindenhol átjárták a radioaktív anyagok. - A fiam elmesélte, hogy egy asztalon alszik, mert nem mer a földre feküdni, bár ez sem nyújt igazán védelmet - mondta zokogva az asszony, aki ma már tisztában van vele: valószínűleg sosem látja élve a gyermekét. K.Á.


ČEZ hájí Temelín. Závady nejsou nic mimořádného

Kvůli chybám v elektrárně přišel ČEZ o stamiliony Praha/Temelín- Od spuštění Temelína před pěti lety se v elektrárně stalo 166 mimořádných událostí v nejnižších kategoriích mezinárodní stupnice jaderných závad. Počet těchto událostí nijak nevybočuje ze světového průměru, Temelín má dokonce méně poruch než Dukovany v době svého spuštění. To jsou hlavní závěry obsáhlé zprávy společnosti ČEZ, kterou si po sérii březnových nehod v Temelíně vymohl vicepremiér Martin Bursík (SZ) a ministr průmyslu Martin Říman (ODS). Svou analýzu vypracoval i Státní úřad pro jadernou bezpečnost, na rozdíl od ČEZ ji ovšem zatím nezveřejnil. Předsedkyně úřadu Dana Drábová sdělila Aktuálně.cz, že tak učiní až poté, co vláda její analýzu projedná. Pro Drábovou jsou tyto zprávy klíčové pro její další setrvání ve funkci. Na základě analýz vláda rozhodne, jestli Drábová a její podřízení dostatečně dohlíželi na bezpečnost Temelína. Mezinárodní stupnice pro hodnocení jaderných událostí má osm kategorií od nuly po sedmičku, přičemž čím vyšší číslo, tím nebezpečnější závada je. V Temelíně se od roku 2002 stalo 152 událostí v kategorii nula, což je považováno za odchylku od běžného provozu - například neúmyslná aktivace bezpečnostních systémů. Zbylých 14 událostí bylo v kategorii jedna, což je označováno jako anomálie od schváleného režimu.Dana Drábová | Foto: Jaroslav Pikous "Ano, ta čísla odpovídají," řekla Aktuálně.cz Drábová. Teprve od stupně tři se v mezinárodní terminologii uvádí termín nehoda či porucha. Do této kategorie ovšem žádná událost v Temelíně nespadá (nejvyšší stupeň sedm získala katastrofa v Černobylu v roce 1986). "V Temelíně nikdy nedošlo k havárii nebo nehodě," prohlásil Jiří Borovec, místopředseda představenstva společnosti ČEZ. ČEZ srovnával počet mimořádných událostí v Temelíně se stejnou dobou po spuštění Dukovan v 80. letech minulého století. Dukovany z tohoto hodnocení vyšly hůř, poruch se tam stalo více. "Temelín je lepší," konstatoval Miroslav Holan, ředitel sekce bezpečnosti společnosti ČEZ. Hůře ovšem vychází Temelín v porovnání s reaktory ve Francii, která má nejvyšší podíl jaderné energetiky na světě. "Jsme ještě o něco horší, ale řádově srovnatelní," tvrdí Holan, podle něhož je vyšší počet mimořádných událostí v Temelíně způsoben tím, že většina francouzských elektráren je v provozu už více než dvě až tři desítky let. Jihočeská elektrárna pracuje zatím pátým rokem, takže je ještě "v záběhu". Od roku 2004 počet mimořádných událostí klesá a cílem vedení ČEZ je dostat je na současnou úroveň Dukovan, které patří mezi nejméně poruchové elektrárny na světě. Předsedkyně Státního úřadu pro jadernou bezpečnost Dana Drábová potvrdila, že žádná z mimořádných událostí Temelína nebyla nijak závažná. "ČEZ se porušení jaderné bezpečnosti nedopustil," řekla Aktuálně.cz Drábová.Foto: Ondřej Besperát, Aktuálně.cz Ze své zprávy pro vládu "prozradila", že obsahuje i souhrn všech požadavků jaderného dozoru na provoz v Temelíně i to, jak se ČEZ zachoval. "Ve valné většině je ČEZ splnil," tvrdí Drábové, podle níž jsou některé požadavky dlouhodobého charakteru, některé jsou zase velmi čerstvé. Minitři průmyslu a životního prostředí Říman a Bursík se zatím k oběma zprávám nevyjádřili. Říman se ale už dříve Drábové zastal. "Dělá to dobře," řekl Aktuálně.cz Říman. Podle sdružení Jihočeské matky, které poti Temelínu protestují dlouhé roky, by ovšem Drábová měla ve své funkci skončit. Odpůrcům Temelína vadí také to, že jaderný úřad je na ČEZ "hodný" a dává mu za závady málo pokut. Podle Drábové je ovšem mnohem účinnější, když jaderný dozor důsledně po ČEZ vymáhá dodržení všech bezpečnostních pořadavků. "Jen loni to ČEZ přišlo na několik set milionů korun," tvrdí Drábová, podle níž je tato ztráta způsobena také tím, že Temelín v době, kdy musel splnit bezpečnostní požadavky, nemohl vyrábět elektřinu.


Niezawodna i bezemisyjna energia jądrowa, to czysta korzyść dla Polski

Śmiało można stwierdzić, że energetyka jądrowa jest przyjazna dla środowiska, wytworzona energia elektryczna nie emituje CO2, a przez to pozwala na zredukowanie emisji dwutlenku węgla do atmosfery. Według wielu ekspertów, bez energetyki jądrowej nie uda się osiągnąć neutralności klimatycznej. Dlatego tak ważny jest jej dalszy stabilny rozwój. Ekologiczną i dobrą alternatywą dla paliw kopalnych jest technologia jądrowa. Energetyka atomowa nie tylko jest bezemisyjna, ale również przyczynia się do budowania bezpieczeństwa i suwerenności energetycznej naszego kraju.Obecnie technologia Westinghouse jest podstawą do eksploatacji około połowy działających na świecie elektrowni jądrowych. Jako światowy lider w dziedzinie energetyki jądrowej od wielu lat wspieramy Polskę w osiągnięciu celów określonych w "Programie polskiej energetyki jądrowej" oraz w polityce energetycznej Polski do 2040 roku. Oferujemy niezawodną i sprawdzoną technologię, aby sprostać wymaganiom i potrzebom rozwijającej się gospodarki polskiej, co pozwoli przeciwdziałać zmianom klimatycznym i może stać się kołem zamachowych do dalszego rozwoju gospodarczego - podkreśla Mirosław Kowalik, prezes Westinghouse Polska.Technologia reaktora AP1000®, którą dysponuje Westinghouse to obecnie najnowocześniejsze i najbezpieczniejsze rozwiązanie na świecie posiadające pasywne systemy bezpieczeństwa. Reaktor AP1000® przeszedł procedurę zatwierdzenia w Amerykańskiej Komisji Dozoru Jądrowego (NRC) według przyjętych przez nią nowych zasad odnośnie licencjonowania nowych bloków jądrowych i jako jedyny reaktor wodno-ciśnieniowy oferujący tak zaawansowane systemy bezpieczeństwa pasywnego, jest licencjonowany w Europie, Stanach Zjednoczonych i Azji. Technologia AP1000® posiada unikalne cechy, w tym w pełni pasywne systemy bezpieczeństwa, które automatycznie wyłączają elektrownie na wypadek nieprzewidzianych zdarzeń i chłodzą paliwo w reaktorze przez ponad 3 dni, bez użycia zasilania zewnętrznego i ingerencji operatora. W przypadku potencjalnej awarii, gdy zawiodą wszystkie rezerwowe źródła energii elektrycznej niezbędne do pompowania wody chłodzącej paliwa w reaktorze, pasywne układy bezpieczeństwa działające w oparciu o prawa fizyki, takie jak grawitacja i parowanie, uruchamiają się samodzielnie. To właśnie przemawia za wyjątkowością tej technologii.Technologia AP1000® może pomóc zapewnić Polsce bezpieczeństwo i suwerenność energetyczną, równolegle redukując emisję dwutlenku węgla do atmosfery. Westinghouse wspiera  dążenia Polski do osiągnięcia neutralności klimatycznej, proponując na nasz rynek niezawodną i bezpieczna technologie, w oparciu o swoje wieloletnie doświadczenie wynikające z licznych realizacji inwestycji w bloki jądrowe na całym świecie. Firma jest również przygotowana do zapewniania profesjonalnego serwisu w czasie eksploatacji elektrowni, projektowanego na 60 lat +, w tym dostarczenie paliwa jądrowego.Pierwsza elektrownia jądrowa w Polsce ma wejść do eksploatacji w 2033 roku, taki cel został postawiony w "Programie polskiej energetyki jądrowej". Moc wybudowanych bloków elektrowni ma osiągnąć 6-9 GW, co pozwoli na znaczne zmniejszenie spalania paliw kopalnych oraz przyczyni się do stabilizacji systemu elektroenergetycznego. Czas realizacji tej inwestycji jest związany ze spełnieniem wszystkich niezbędnych procedur administracyjnych, obowiązujących przepisów i najwyższych standardów bezpieczeństwa, które obowiązują i są wdrażane w związku z rozwojem cywilnej energetyki jądrowej. Jednak jak podkreślają eksperci ze względu na wysokie standardy bezpieczeństwa oraz korzyści wynikające z tej technologii długi czas realizacji inwestycji jest uzasadniony. Oprócz oczywistych działań na rzecz poprawy jakości środowiska, projekt jądrowy wesprze rozwój polskiej gospodarki. Udział lokalnych firm w tworzeniu polskiego sektora jądrowego jest jednym z priorytetów "Programu polskiej energetyki jądrowej", tym bardziej, że całe przedsięwzięcie zakrojone jest na wielką skalę i przyniesie korzyści zarówno w znaczeniu gospodarczym jak i społecznym.Na początku 2022 roku Westinghouse podpisał strategiczne porozumienia o współpracy z dziesięcioma polskimi dostawcami: Rafako, ZKS Ferrum, KB Pomorze, Mostostal Kraków, OMIS, GP Baltic, Protea Group, Polimex Mostostal S.A., Fogo i Zarmen Group. Ich celem jest włączenie tych firm w program budowy sześciu reaktorów AP1000®, które wpisuje się w założenia "Programu polskiej energetyki jądrowej" oraz kolejnych projektów budowy elektrowni jądrowych z zastosowaniem technologii AP1000® w Europie Środkowo-Wschodniej.Westinghouse stawia również na kształcenie przyszłej kadry inżynierskiej, na potrzeby rynku jądrowego. W ramach programu stażowego w USA, firma wybrała 15 studentów z polskich uczelni, którzy w tym roku odbędą letnie praktyki w głównej siedzibie firmy w Cranberry Township w Pensylwanii oraz w Rock Hill w Karolinie Południowej w Stanach Zjednoczonych. Celem programu jest poszerzanie wiedzy z zakresu energetyki jądrowej młodych inżynierów oraz budowanie wysoko wykwalifikowanej kadry z doświadczeniem zawodowym zdobytym u boku światowego lidera w tej branży.Rozwój cywilnej energetyki jądrowej w Polsce stwarza szanse dla wielu sektorów gospodarki narodowej, stworzy dodatkowe miejsca pracy, zaktywizuje uczelnie i szkoły zawodowe oraz wiele innych obszarów życia gospodarczego i społecznego w Polsce. Kształcenie wysoko kwalifikowanej kadry, przyszłych liderów energetyki jądrowej to ważny aspekt w tworzeniu wizji energetyki jutra w Polsce, niezbędnej dla rozwoju gospodarczego. Technologia jądrowa, bezemisyjna, stabilna i niezawodna, projektowana na okres eksploatacji 60 lat +, będzie służyć nam ale również następnym pokoleniom. - podkreśla Mirosław Kowalik, prezes Westinghouse Polska.Więcej informacji nahttps://togetair.eu/ihttps://www.westinghousenuclear.com/poland/.Materiał partnera: TOGETAIR 2022


Új fegyver kifejlesztésével fenyegetőzik Észak-Korea

Kim Dzsongun észak-koreai vezető azzal vádolta meg az Egyesült Államokat, hogy önös érdekből megmakacsolta magát a nukleáris fegyverekről kezdett tárgyalásokon, és közölte, hogy országa rövidesen új hadászati fegyvert fog bemutatni a világnak, amellyel fokozza elrettentő erejét az amerikai "gengszter stílusú" szankciókkal és nyomással szemben. Az amerikai külügyminiszter erre reagálva azt mondta, reméli, hogy Kim elnök a békét választja a háború helyett. Kim az állampárt központi bizottsága előtt helyi idő szerint szerdán elmondott felszólalásában nem jelentette ki nyíltan, hogy Észak-Korea nem folytatja a leszerelési tárgyalásokat, hanem azt magyarázta, hogy az ország elrettentő ereje fejlesztésének mértéke az Egyesült Államok viselkedésétől függ. Észak-Korea nem mondhat le jövendő biztonságáról egyszerű gazdasági előnyökért cserébe, miközben fokozódnak vele szemben az ellenséges akciók, és nő a nukleáris fenyegetettsége - mondta. Kim Dzsongun azt is mondta, a jelen körülmények között nincs értelme, hogy egyoldalúan tartsák magukat a vállalásukhoz, vagyis az atomkísérletek és az interkontinentális ballisztikus rakéták fejlesztésének felfüggesztéséhez. Szerinte az Egyesült Államok hadgyakorlatokkal és új szankciókkal válaszolt. Az amerikai elnök Kim beszéde után néhány órával megjegyezte, hogy az észak-koreai vezető bejelentése ellenére bízik Kim Dzsongun atomfegyver-leszerelési szándékában. Aláírtunk egy szerződést, amely az atomfegyver-leszerelésről szól. Ez volt az első szakasz, ez Szingapúrban történt. Úgy gondolom, hogy (Kim) olyan ember, aki tartja a szavát - jelentette ki Donald Trump újságírók előtt, mielőtt floridai nyaralójában részt vett az újévi ünnepségen. Mike Pompeo amerikai külügyminiszter a Fox televíziónak adott interjújában úgy reagált, hogy reméli, Észak-Korea nem fog kipróbálni egy új hadászati fegyvert. „Reméljük, hogy Kim elnök más irányt vesz... Reméljük, hogy Kim elnök jó döntést fog hozni, a békét és a felvirágzást választja a konfliktus és a háború helyett" - mondta. Dél-Korea szerdán felszólította Észak-Koreát, ne hajtsa végre az "új hadászati fegyverrel" kapcsolatos beígért kísérletet, mondván, hogy egy ilyen lépés nem segítené az atomfegyverek leszereléséről és a Koreai-félszigeti béke megteremtéséről folyó tárgyalásokat. A dél-koreai újraegyesítési minisztérium közleményében hangsúlyozta: figyelmet szentel annak a ténynek, hogy Észak-Korea nem jelentette be az Egyesült Államokkal folytatott tárgyalások végét, és reményét fejezte ki, hogy "jelentős eredmények" érhetők el a tárgyalások mielőbbi megtartásával. Az észak-koreai atomfegyverek leszereléséről szóló tárgyalások zsákutcába jutottak, miután Kim Dzsongun és Donald Trump 2019 februárjában Hanoiban tartott második csúcstalálkozóján a két vezető nem tudott megállapodni Phenjan leszerelési intézkedéseiről és az amerikai szankciók enyhítéséről.


Okupácia im nestaí: Aké majú Rusi plány so Záporoskou jadrovou elektrárou? To hádam nie!

Rusko plánuje dohliada na prevádzku ukrajinskej Záporoskej jadrovej elektrárne (ZAES), ktorú od marca okupujú ruské sily, avak stále tam pracuje ukrajinský personál. V stredu o tom poda televízie Sky News informovala agentúra RIA Novosti s odvolaním sa na predstavitea ministerstva zahraniných vecí. "Záporoská jadrová elektráre sa teraz nachádza na území Ruskej federácie a preto by mala by jej prevádzka pod dohadom naich prísluných úradov," uviedol námestník ruského rezortu zahraniných vecí Sergej Verinin. Sky News poznamenala, e nie je jasné, ako Rusko plánuje prevádzku elektrárne zaisti a i sa tam pokúsi dosadi vlastný obsluhujúci personál. Moskva tieto plány ohlásila po tom, o anektovala Záporoskú oblas na juhu Ukrajiny, kde sa elektráre nachádza, ako aj Doneckú, Luhanskú a Chersonskú oblas. Nemajú obleenie ani jedlo: Ako ruským vojakom neostalo ni iné, len da sa na útek Nemajú obleenie ani jedlo: Ako ruským vojakom neostalo ni iné, len da sa na útek Petro Kotin, éf ukrajinského tátneho podniku Enerhoatom, ktorý najväiu jadrovú elektráre v Európe prevádzkuje, predtým v stredu vyhlásil, e bude vykonáva aj funkciu riaditea ZAESa vetky alie rozhodnutia ohadom prevádzky elektrárne bude prijíma priamo Enerhoatom. Generálneho riaditea ZAES Ihora Muraova minulý piatok zatkla ruská hliadka, ke sa vracal z práce.Prepustili ho v pondelok po tom, o ho poda Kotina prinútili na kameru urobi nepravdivé vyhlásenia. V utorok televízia CNN informovala, e Muraov po prepustení nebude pokraova vo svojej funkcii.


Ajjaj: újabb baleset történt egy atomerőmű közelében

Újabb nukleáris létesítmény közelében történt baleset.
Két hajó gyulladt ki szerdán a dél-iráni Busehr kikötőjében, aminek a közelében egy atomerőmű működik. Károkról egyelőre nem tudni –írta a 24.hua Reuters jelentései nyomán. (A legfrissebb hírek itt) Nem ez az első eset, hogy tűzeset történt nukleáris és ipari létesítmények közelében. Július elején a Natanzban működő földalatti, urándúsítóként működő atomlétesítményben csaptak fel a lángok.Egyes iráni vezetők szerint kibertámadás történhetett, ám a rejtélyestűzesetpontos okát egyelőre nem hozták nyilvánosságra.


Wielka Brytania przeciwko unijnemu celowi dla energetyki odnawialnej

W oświadczeniu brytyjskiego Departamentu ds. Energii i Zmian Klimatu sekretarz Edward Davey poparł ideę unijnego celu 50-proc. redukcji emisji gazów cieplarnianych przy jednoczesnym sprzeciwie wobec planów określenia minimalnego udziału energetyki odnawialnej w europejski miksie energetycznym. „Unia Europejska jest światowym liderem w zakresie zwalczania zmian klimatu i musi utrzymać ten kierunek działań. Dlatego też poprzemy wprowadzenie wiążącego celu 50-proc. redukcji emisji do 2030 roku w stosunku do poziomu z roku 1990. Cel ten jest ambitny, ale według nas możliwy do osiągnięcia a także konieczny, jeśli chcemy ograniczyć tempo zmian klimatycznych” – napisał w oświadczeniu Edward Davey. Podkreślił jednocześnie, że każdy z krajów członkowskich powinien mieć prawo do wyboru własnej drogi dojścia do tego celu. „Jest cały szereg potencjalnych dróg do dekarbonizacji gospodarek poszczególnych krajów. W przypadku Wielkiej Brytanii chcemy zachować neutralność wobec poszczególnych technologii a nasze reformy opierać się będą na konkurencji pomiędzy poszczególnymi źródłami niskowęglowej energii, która ostatecznie zdeterminuje kształt miksu energetycznego. Dlatego jesteśmy przeciwni wprowadzaniu wiążącego celu w zakresie minimalnego udziału energetyki odnawialnej w miksie energetycznym. Uważamy, że jest on nieelastyczny i niepotrzebny” – oświadczył Davey. Sekretarz napisał również w oświadczeniu, że Unia Europejska powinna działać w kierunku zawarcia w 2015 roku wiążącego globalnego porozumienia w sprawie ograniczenia zmian klimatycznych. Powtórzył również wcześniejsze deklaracje brytyjskiego rządu, który opowiedział się za podniesieniem unijnego celu redukcji emisji do roku 2020 z 20 do 30 proc. W 2012 roku blisko 43 proc. wytworzonej w Wielkiej Brytanii energii pochodziło z węgla. Udział gazu wyniósł około 28 proc., a energetyki atomowej około 20 proc. Pozostałe 10 proc. energii pochodziło ze źródeł odnawialnych.