A szakember szerint Orbán Viktor legutóbbi döntése a gázról megkerülhetetlen lépés

Évente átlagosan 1600 órán át működik Magyarországon egy naperőmű, és maximum 2400 órában egy szélerőműpark, lehet választani, hogy a 8760 órából álló év többi részében mivel termeljünk áramot – így összegezte Toldi Ottó, a Klímapolitikai Intézet kutatója az Indexnek Orbán Viktor miniszterelnök bejelentését, hogy a kormány egyértelműen elkötelezett a gázerőművek építése mellett. Kövesse az Indexet Facebookon is! Korábban már foglalkoztunk Orbán Viktor miniszterelnök csütörtökibejelentésével, amely szerint a kormány gázerőműveket tervez építeni, sőt a kabinet részletes számait isismertettük. Ám fontos ennek a lépésnek a stratégiai hátterét is ismertetni. Így rögtön az elején fontos leszögezni: ha tetszik, ha nem, a modern földgáztüzelésű erőművek jelenleg elengedhetetlen elemei Magyarország villamosenergia-rendszerének. Az Európai Unió tagállamaiban előrehaladott állapotban volt mind a széntüzelésű erőművek, mind az atomerőművek leállítása. De az ambiciózus zöldítési terveket az orosz–ukrán háború felülírta. Mindig csak a németekre hivatkozunk ilyenkor, de ezek igazak a tagállamok felére. A földgáztüzelésű erőművek két okból váltak kivétellé. Az első, hogy a földgáz a legtisztábban égő, a legkevesebb szén-dioxidot kibocsátó energiahordozó a fosszilisek között. Tulajdonképpen sokkal tisztábban ég, mint a megújulóként kezelt biomassza vagy tűzifa – összegezte az Index megkeresésre Toldi Ottó, a Klímapolitikai Intézet kutatója, aki másik érvnek azt hozta fel, hogy jelenleg – az ipari méretű akkumulátorok hiánya miatt – csak a modern földgáztüzelésű erőművekkel lehet kiegyensúlyozni az egyre nagyobb arányban terjedő, időjárásfüggő megújuló áramtermelést, amelyeknek váltakozik a rendelkezésre állásuk. A kiegyenlítésre alkalmatlanok az atom- és a széntüzelésű erőművek is. A kutató lapunknak kiemelt egy paradox helyzetet is: Európa erős földgázfüggőségének épp a nap- és szélerőművek robbanásszerű elterjedése volt az egyik fő oka. Földgáz nélkül a megújuló áramtermelés sem tud hasítani. Jöjjenek rögtön a számok A hazai hagyományos erőművi flotta összes beépített kapacitása 6800-6900 megawatt, ennek nagyjából a fele földgáztüzelésű erőmű volt 2020-ban. „Ezek közül már több régóta szünetelteti a tevékenységét. Csak teljes felújítás után lehetne újra harcképes, például a valaha 1000 megawatt beépített kapacitású Tisza II Erőmű” – közölte Toldi Ottó. Arra is fontos kitérni, hogy a modern, hatékony gázerőművek – a gönyüi, dunamenti, csepeli – ennek ellenére jelenleg is erősségei a magyar villamosenergia-rendszernek. Nem beszélve a gyorsindítású egységekről – ilyen a litéri, sajószögedi, bakonyi erőmű. 2022-ben a magyar villamosenergia-termelés 35,2 Terawattóra volt. Ennek nagyjából a 25 százaléka származott gázerőművekből. „Az évi 45 terawattórás magyar áramfogyasztásnak akár az 5-10 százalékára is felmehet egy-egy energiaintenzív iparág igénye. A többéves teljes felfutási szakasz után a tervezett új erőművek és a naperőművi kapacitások további gyors növekedése teljes egészében, rizikó nélkül fedezhetik. És azt még be sem kalkuláltuk, hogy közben nemcsak Paks II épül majd fel, hanem Paks I sem áll le a tervezett 2032–2037-es időszakban” – emelte ki a Klímapolitikai Intézet kutatója. Nem lehet elégszer hangsúlyozni, és ezt a Klímapolitikai Intézet kutatója is megerősítette, hogy egy modern gázerőmű károsanyag-kibocsátása fele, de akár a harmada is lehet egy széntüzelésű erőműhöz képest. Lényegesen kevesebb egyéb légszennyező anyagot bocsát ki, mint egy megújulónak elismert biomassza- vagy hulladéktüzelésű erőmű. Miután egy évben 1600 órán át működik Magyarországon egy naperőmű, és maximum 2400 órában egy szélerőműpark, lehet választani, hogy a 8760 órából álló év többi részében mivel termeljünk áramot. Legyen még több atomenergia, ami ugyan tiszta, ám nem lehet vele kiegyensúlyozni a megújulókat? Ez beruházásigényes, és vannak, akik durcásak lennének, ha megtudnák, ráadásul teljesen másra való. Vagy legyen szén? Hagy köhögjenek csak a gyerekeink, teher alatt nő a pálma. Jelenleg ezek közül lehet választani – fejtette ki az Indexnek Toldi Ottó. Mikor és hol indulhatnak ezek el? Azt is érdemes számításba venni, hogy egy modern, kombinált ciklusú gázerőmű felépítése,ha a nulláról indul,5-6 év is lehet. Hatalmas előnye a viszonylag alacsony beruházási költség és a gyorsaság, hátránya a tüzelőanyag változékony ára. Ráadásul Gönyűn és a Dunamenti Erőműben már ott áll készen az új blokkok teljes infrastruktúrája. Itt még ennyi időre sem lenne szükség a bővítéshez. A kapacitásfejlesztési tervek már jóval az új ipari üzemek ötletének felmerülése előtt elkészültek, hiszen Kelet-Magyarországon már sok éve egyetlen nagy forgóturbinás erőmű sem működött. Pedig épült ilyen annak idején Nyíregyházán és Debrecenben is. Ellátásbiztonsági szempontból és a szükséges frekvencia biztosításának szempontjából is Kelet-Magyarországon kell erőművet építeni. Lehetőség szerint olyan helyet kell választani, ahol már minden infrastruktúra és szakképzett munkaerő adott – hangsúlyozta Toldi Ottó, és megjegyezte: volt már, hogy a Mátrai Erőmű reorganizációs programjában is szerepelt egy 500 megawattos, kombinált ciklusú, gáztüzelésű blokk megépítése a legrégebbi lignittüzelésű blokkok helyett. De elképzelhető, hogy további kapacitások is épülnek majd Kelet-Magyarországon a már meglévő, de nem működő erőművi telephelyeken. (Borítókép: Orbán Viktor. Fotó: Koszticsák Szilárd / MTI ) Kövesse az Indexet Facebookon is!


Bývalý éf Mosadu: Útok na Irán by bola hlúpos

Bývalý éf izraelskej spravodajskej sluby Mosad, Meir Dagan, vyvolal poas víkendu búrku emócií, ke verejne vyhlásil, e izraelský letecký útok na iránske jadrové zariadenia by bola hlúpos. Útok by zrejme vyprovokoval regionálnu vojnu, poas ktorej by sa Izrael stal terom raketových útokov z niekokých strán. JERUZALEM. Bolo to jeho prvé verejné vyjadrenie od odchodu z funkcie zaiatkom januára.SkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamouSkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamou "Nemôeme súhlasi s jadrovým Iránom, ale letecký útok na reaktory je hlúpy nápad a nepriniesol by nijaký prospech," povedal v piatok na konferencii tátnych úradníkov v Jeruzaleme. Varoval, e útok by zrejme vyprovokoval regionálnu vojnu, poas ktorej by sa Izrael stal terom raketových útokov z niekokých strán vrátane Teheránu a radikálneho iitského, Iránom podporovaného hnutia Hizballáh v Libanone. Jeho poznámky oivili verejnú debatu v Izraeli o tom, i by letecký útok na Irán bol múdry a i bývalí pracovníci bezpenostných sluieb majú právo vyjadri svoje názory. Minister financií Juval Steinitz z vládnucej strany Likud Dagana za jeho komentár skritizoval. "Musím poveda, e som bol prekvapený Daganovými poznámkami. Bol vynikajúci éf Mosadu... ale nemal by sa vyjadrova k aktuálnym udalostiam hne po svojom odchode z funkcie, bez ohadu na to, o o ide," povedal dnes minister Izraelskému rozhlasu. Minister obrany Ehud Barak dnes v rozhlase vyzdvihol Daganov "veký prínos" k izraelskej bezpenosti, súasne mu vak vytkol, e bolo nerozumné a "nesprávne... podeli sa o svoje mylienky so irokou verejnosou". Iný bývalý éf Mosadu, Dani Jatom, vak podporil Dagana a povedal, e bývalý éfovia bezpenosti "majú právo, dokonca povinnos" vyjadri svoje názory na "osudové" záleitosti Izraela. Zárove dodal, e vojenský útok na Irán by sa stal "nevyhnuteným", keby zlyhali vetky ostatné monosti. Barak v rozhovore, ktorý publikovali vo tvrtok noviny Haarec, povedal, e ak Irán uspeje vo vývoji jadrových bojových hlavíc, je nepravdepodobné, e by bombardoval Izrael. Izraelská vláda by poda neho nemala íri "paniku" o iránskom nukleárnom programe. Izraelania veobecne veria, e jadrový Irán by bol vánou strategickou hrozbou pre Izrael, rozchádzajú sa vak v názore, ako majú Teheránu zabráni získa tieto jadrové schopnosti, uviedla agentúra DPA.


Prípravy na vytiahnutie ponorky Kursk trvajú dlhie ako sa predpokladalo

Moskva 1. augusta (TASR) Príprava havarovanej ruskej jadrovejponorky Kursk na vytiahnutie z dna Barentsovho mora trvá dlhie, akojej organizátori ... Moskva 1. augusta (TASR) Príprava havarovanej ruskej jadrovej ponorky Kursk na vytiahnutie z dna Barentsovho mora trvá dlhie, ako jej organizátori dúfali. Dôvodom je, e väinu práce musia urobi hlbinní potápai manuálne namiesto toho, aby mohli poui roboty, vysvetlil dnes velite operácie kontradmirál Michail Mocak.SkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamouSkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamou Potápai neustále pokraujú v hbení technologických otvorov v pláoch plavidla, do ktorých neskôr zakotvia peciálne laná na vytiahnutie ponorky z morského dna. Práve pri vysekávaní otvorov dochádza k asovým stratám, kee v priestore medzi vonkajím a vnútorným pláom Kurska sú trosky a výstue, takmer znemoujúce pouitie diakovo riadených rezacích zariadení. Otvory sa preto vysekávajú rune. "Na zaiatku operácie sme si mysleli, e vetko pôjde podstatne rýchlejie a hladie," uviedol doslova kontradmirál Mocak v utorkovom rozhovore pre internetovú prokremeskú stránku Strana.ru. Kontradmirál s podrádením naal aj tému aktívneho námorného a vzduného monitorovania oblasti havárie Kurska. Deje sa tak aj napriek tomu, e ruské vojenské námorníctvo uzavrelo oblas s priemerom 20 námorných mí nad inkriminovaným miestom v arktických vodách. Ruskí predstavitelia tvrdia, e hlavným dôvodom pre finanne nákladnú a technicky náronú operáciu vytiahnutia Kurska je úsilie stanovi, o viedlo k jeho skaze. Ponorka havarovala po sérii explózií 12. augusta 2000 pri vojenskom cviení ruskej Severnej flotily. Nehoda si vyiadala ivoty vetkých 118 muov na palube.


NATO zůstává v Kosovu. Bude tlačit na Írán

Vyplynulo to z jednání NATO a EU Brusel- Severoatlantická aliance nadále ponechá své jednotky v srbské provincii Kosovo bez ohledu na to, jak dopadnou jednání o jejím konečném statusu. Oznámil to v noci na dnešek v Bruselu belgický ministr zahraničí Karel De Gucht po jednání na pracovní večeři ministrů zahraničí členských zemí NATO a Evropské unie. "Bylo dosaženo konsensu, aby NATO zůstalo v Kosovu s dosavadním počtem tam rozmístěných jednotek," řekl ministr médiím po jednání kolegů. NATO má v současnosti v provincii 17.000 mužů. "Všichni účastníci se shodli, že bychom neměli měnit náš postoj k Íránu," cituje CNN De Guchta. Tuto pozici zaujali přítomní ministři zahraničí NATO a EU nehledě na nedávno zveřejněnou americkou zprávu, podle níž Teherán pozastavil vývoj atomové bomby v roce 2003. Aliance i unie vycházejí z toho, že Írán by měl zastavit především obohacování uranu, i když tvrdí, že jej provozuje k mírovým účelům pro výrobu paliva do své dokončované jaderné elektrárny. Proces obohacování lze však velmi snadno změnit ve vojenský - na výrobu atomových zbraní. Stanovisko má ještě během pátku potvrdit zasedání ministrů zahraničí 26 členských zemí NATO, z nichž 21 jsou i členy EU. Česko na jednání zastupuje ministr Karel Schwarzenberg.


A Gyurcsány-lista jelöltje elzárná az orosz gázt, Márki-Zay energiapolitikai felelőse pedig a megfagyással viccelődik

A baloldal teljesen belezavarodott az orosz földgázbehozatal leállítását sürgető kommunikációjába. Míg a Gyurcsány-lista egyik jelöltje, Kocsis-Cake Olivio Oroszország megbüntetéseként beszélt az elképzelésükről egy tévéműsorban, azaz, a rezsicsökkentést veszélyeztetve elzárná az orosz gázt, addig Márki-Zay Péter energiapolitikai felelőse már úgy tett egy lakossági fórumon, mintha az oroszok terveznék a csapok elzárását. Holoda Attila emellett próbálta bagatellizálni azt a helyzetet, ha esetleg orosz gáz nélkül maradnánk. A megfagyással viccelődött, pontosabban azzal, hogy orosz gáz nélkül sem fagynánk meg. Az oroszgáz-nélküliségnek azonban súlyos következményei lennének: amellett, hogy a rezsiköltségek többszörösére ugranának, a kimaradt szállítmányokat szinte lehetetlen lenne pótolni. Miközben a magyar baloldal felelőtlenül azt sürgeti, hogy hazánk szüntesse be a földgázszállítást Oroszországból, addig hazug módon azzal hitegetik a lakosságot, hogy ez nem jelentene problémát. Azonban nem kell szakembernek lenni annak belátásához, hogy az orosz gázcsapok elzárása nehéz helyzetbe hozná Magyarország energiaellátását. Ezt nagyon jól tudja Márki-Zay Péter energiapolitikai felelőse, Holoda Attila is, ő mégis arról beszélt a szombati hajdúszoboszlói kampányfórumon összegyűlteknek, hogy „nem kell amiatt aggódni, hogy megfagyunk". Ráadásul cinikusan úgy tett, mintha nem baloldali szövetségesei akarnák leállítani az orosz gáz szállítását, hanem az oroszok fontolgatnák ezt, majd ezt kezdte cáfolgatni. – Hülyék lennének az oroszok elzárni a gázcsapot, hiszen pénzük van belőle. A Szoboszló határában lévő tárolóban is van annyi készlet, ha véletlenül elzárnák az oroszok, még akkor is elég lenne 35-40 napra. Aztán meglátjuk, hogy ők bírják-e 35-40 napig pénz nélkül – fogalmazott Holoda. Emlékezetes: a Gyurcsány-lista egyik képviselőjelöltje, Kocsis-Cake Olivio az ATV-ben arról beszélt a napokban, hogy szerinte szankciókat kell kivetni az energiahordozókra is. Úgy fogalmazott: „Tudja, Oroszország egy energia-nagyhatalom, abból van pénze háborúzni, úgy tűnik, ahogy drágán adja el az energiát. Ezt a forrást el kell tekerni, el kell zárni. (...) Hogyha ehhez az kell, hogy szankciók sújtsák az energiahordozókat, és amit Oroszország kivett, akkor ezt a lépést is meg kell lépni". Valójában azonban az orosz gáz iránt bőven lenne új érdeklődő Ázsiában, ám az EU tagállamai még több évig biztosan nem tudják azt kiváltani. A jóval drágább folyékony földgázzal (LNG) csak az orosz import töredékét lehetne pótolni, mivel Európában nincs elegendő alkalmas kikötő a tankhajókkal érkező szállítmányok fogadásához. A baloldali elképzelés megvalósulása esetén jelentős áremelkedés mellett súlyos energiahiány is kialakulna. Utóbbi súlyosságát azzal lehet érzékeltetni, hogy Magyarország gázellátásának túlnyomó többségét – 80 százalékát – az orosz gáz adja, ráadásul hazánkban jelentős részben fűtéshez használják ezt az energiahordozót. A rezsicsökkentéshez elengedhetetlenül szükséges az orosz gáz. A Gyurcsány-Márki-Zay-féle baloldal a Paksi Atomerőmű bővítését is leállíttatná. Mivel az egyes blokk a következő évtizedben ér az élettartama végére, a bővítés elmaradása azt jelentené, hogy az atomenergia a jövőben teljesen kiesne a hazai energiamixből. Ennek az lenne a következménye, hogy a rezsiköltségek közel négyszeresére emelkednének. Az Innovációs és Technológiai Minisztérium számításai szerint a családok éves, átlagos rezsiköltsége gyakorlatilag megnégyszereződne: 92 ezer forintról 357 ezerre nőne. A baloldal elképzelése összességében tehát az ipar és az élelmiszer-ellátás akadozásához, az infláció megduplázódásához, munkahelyek elvesztéséhez és fűtetlen otthonokhoz vezethetne.


Bécsben készülnek feléleszteni az iráni atomegyezményt

Bécsben ülnek össze magas rangú iráni és amerikai tisztviselők, hogy felélesszék a 2015-ös iráni atomegyezményt. A nagy áttörésre vonatkozó elvárásokat azonban mindkét fél kifogásolta. Kövesse az Indexet Facebookon is! „A labda Washingtonnál van, hogy megmentse az egyezményt” – írta Ali Bagheri Kani iráni főtárgyaló a Twitteren, mielőtt elindult Bécsbe, hogy a 2015-ös iráni atomegyezményről tárgyaljanak az Egyesült Államokkal. Továbbá arra kérte az amerikaiakat, hogy éretten és felelősségteljesen álljanak a feladathoz. Úton Bécsbe, hogy előremozdítsuk a tárgyalásokat. A felelősség azokon van, akik megszegték a megállapodást, és nem tudtak elhatárolódni a baljós örökségtől – fogalmazott Bagheri Kani. Majd hozzátette: az amerikaiaknak meg kell ragadniuk a lehetőséget, amelyet a tagállamok felajánlottak. Heading to Vienna to advance the negotiations. The Onus is on those who breached the deal & have failed to distance from ominous legacy. The US must seize the opportunity offered by the JCPOA partners’ generosity; ball is in their court to show maturity & act responsibly. Irán és az ENSZ Biztonsági Tanácsának öt állandó tagja, az Egyesült Államok, Kína, Oroszország, Franciaország és Nagy-Britannia, valamint Németország a 2015-ben szerződés segítségével állapodott meg abban, hogy Irán nukleáris tevékenységének korlátozása fejében fokozatosan feloldják a Teherán ellen elrendelt büntetőintézkedéseket. A nukleáris paktumot azonban Donald Trump amerikai elnök 2018-banfelmondta, és újra szankciókat vezetett be Teherán ellen, amelyre válaszul Irán azzal válaszolt, hogy újraindította, majdfelgyorsította az urándúsítást. Idén márciusban az egyezség Teherán és Joe Biden amerikai elnök között közel került az újbóli életbe lépéshez, de atárgyalások abbamaradtak. Teherán ugyanis olyankövetelést fogalmazottmeg, amelyben arra kéri az Egyesült Államokat, adjanak garanciát arra vonatkozóan, hogy egyetlen amerikai elnök se mondhassa fel többé a megállapodást. Joe Biden ezt nem tudta garantálni, mivel azatompaktumegy nem kötelező politikai egyezmény, nem pedig kötelező érvényű jogi szerződés. Teherán azt is kérte, hogy Washington vegye le az iráni Iszlám Forradalmi Gárdát az amerikai külföldi terrorszervezeteket tömörítő listáról, amit Biden szintén kifogásolt. A Reuters szerint az iráni külügyminisztérium szóvivője, Nasszer Kanaani kijelentette: Teherán készen áll megegyezni. Rob Malley, az Egyesült Államok iráni különmegbízottja a Twitteren azt írta: nem számít jelentős előrelépésre. Elmondása szerint üdvözlik az Európai Unió erőfeszítéseit, és felkészültek arra, hogy megegyezzenek. Hamarosan kiderül, hogy Irán készen áll-e erre – tette hozzá. A különmegbízott arról is beszámolt, hogy a tárgyalások Josep Borrell, az Európai Unió külügyi főképviselője által írt javaslat alapján folytatódnak az iráni atompaktum felélesztése érdekében. Preparing to travel to Vienna for talks on basis of@JosepBorrellF's text. Our expectations are in check, but the United States welcomes EU efforts and is prepared for a good faith attempt to reach a deal. It will shortly be clear if Iran is prepared for the same. Mint arról korábban azIndexis beszámolt, az iráni elnök szerint nem Teherán, hanem Washington sértette meg a 2015-ös iráni atomegyezményt. Ebrahím Raíszi akkor úgy fogalmazott: „az amerikaiak azt mondják, Iránnak vissza kell térnie az atomalkuhoz, de nem az iszlám köztársaság lépett ki belőle”. Kövesse az Indexet Facebookon is!


Vladimir Putin privítal Macrona: Diskusia bola aj o anci pre mier na Ukrajine

Francúzsky prezident Emmanuel Macron sa v pondelok stretol so svojím ruským náprotivkom Vladimirom Putinom a vyhlásil, e po zvolení ukrajinského prezidenta Volodymyra Zelenského existuje "reálna anca" pre mier na Ukrajine. Rovnako vyjadril nádej, e sa v "nadchádzajúcich niekokých týdoch" zúastní na summite s lídrami Ukrajiny, Ruska a Nemecka s cieom ukoni boje na východe Ukrajiny. Fotogaléria5fotiek v galérii "Existuje reálna anca na ukonenie konfliktu, ktorý u prebieha pä rokov," uviedol na zaiatku rokovaní s ruským prezidentom v pevnosti Fort de Brégancon pri pobreí Stredozemného mora. Putin poda agentúry AFP vyjadril v súvislosti so Zelenským "opatrný optimizmus". Macron vyzval na zbliovanie medzi Ruskom a Európou, avak s upozornením, e návrat Ruska do skupiny G8, ako aj plné normalizovanie vzahov s Európskou úniou bude moné len po "vyrieení ukrajinskej otázky".Putin naznail, e Rusko by sa nebránilo návratu do skupiny najvyspelejích ekonomík sveta.Agentúra DPA pripomenula, e Rusko bolo lenom skupiny G8, teraz G7, v rokoch 2002 - 2014. lenstvo mu pozastavili po anexii ukrajinského Krymu. Ruský prezident tie povedal Macronovi, e Moskva podporuje útoky sýrskej armády proti "teroristom" v severnej provincii Idlib. "Podporujeme úsilie sýrskej armády... skoncova s týmito teroristickými hrozbami" v Idlibe, uviedol Putin po tom, ako Macron u skôr vyzval na repektovanie prímeria v Idlibe. Britský premiér sa chystá pohrozi Macronovi aj Merkelovej: O om budú rokova? Britský premiér sa chystá pohrozi Macronovi aj Merkelovej: O om budú rokova? Macron pred ruským prezidentom uviedol, e verí v "európske Rusko" a Moskva musí dodriava základné demokratické princípy. Putin prisúbil, e zabráni tomu, aby sa v Moskve dolo k podobnej situácii, ako bolo hnutie "ltých viest", ktorých demontrácie od konca minulého roka otriasli Paríom a inými francúzskymi mestami. "Nechceli by sme, aby sa takéto veci diali v ruskom hlavnom meste," povedal Putin po boku Macrona, ktorého krajina ostro kritizuje zásahy proti kadotýdovým protestom v Moskve. "Urobíme vetko pre to, aby sme zabezpeili, e sa situácia udrí v medziach zákona," dodal. Ruský prezident tie uviedol, e neexistuje "iadna hrozba" zamorenia po minulotýdovej explózii na ruskej raketovej testovacej základni. "Nie je tam iadna hrozba a iadne zvyovanie radiácie. Poslali sme tam odborníkov a majú teraz situáciu pod kontrolou. Prijali sa preventívne opatrenia, aby sa nestalo ni neoakávané," kontatoval Putin. Ruský prezident Putin oslavuje výroie: Ako ho zmenilo 20 rokov pri moci?! Ruský prezident Putin oslavuje výroie: Ako ho zmenilo 20 rokov pri moci?! Ruská tátna spolonos pre atómovú energiu (Rosatom) 10. augusta oznámila, e pri explózii, ku ktorej dolo dva dni predtým v areáli lodenice vojenského námorníctva Njonoksa na severovýchode Archangeskej oblasti, zahynulo pä jej pracovníkov a zranenia utrpeli tri alie osoby. Rosatom neskôr spresnil, e k výbuchu dolo poas testovania novej rakety. Ruská Federálna sluba pre hydrometeorológiu a monitorovanie ivotného prostredia (Rosgidromet) oznámila, ev Severodvinsku zaregistrovali 8. augusta krátko po výbuchu a 16-násobne vyiu úrove radiácie, ne je bené.Rosgidromet uviedla, e táto úrove sa vrátila do normálu po dva a pol hodine.


Paksot nem érintik az Oroszország elleni szankciók

Magyarország igyekszik mérsékelni az Oroszországra mért európai szankciókat, mert a válaszlépések nekünk fájhatnak igazán. A Figyelő forrásai szerint a paksi erőmű nem került még szóba. Eddig senki, semmilyen formában nem vetette fel a paksi beruházást, illetve, hogy Magyarországnak el kellene állnia az oroszokkal való szerződéstől – mondták névtelenül nyilatkozó források a Figyelőnek, amely az európai szankciók lehetséges hatásairól írt összeállítást. A hetilap azt írta, hogy Magyarország a galambok közé tartozik az orosz gáz miatti függés miatt. Például, Orbán Viktor miniszterelnök a márciusi EU-csúcson azt mondta, hogy nem híve az Oroszország elleni szankcióknak, és ezt azzal indokolta, hogy a gáz a 80 százalékban orosz forrásból származik. A magyar kormány a hagyományosan oroszbarát németek mögé sorolt be. Az Európai Unió adatokat gyűjt a tagállamoktól, ez alapján felmérik, hogyan hatnak az egyes Oroszországra kivetett szankciók, illetve hogyan, ha Oroszország válaszol. Magyarországnak és a többi tagállamnak április 22-ig kellett visszaküldenie az adatkérő dokumentumot. Az elkészült elemzés lesz az alapja a később kivetendő szankcióknak, illetve annak is, hogy a tagállamok milyen mértékű kompenzációra számíthatnak. A Figyelő szerint három kategóriát állítanak fel a kitettség alapján, Magyarország pedig jó eséllyel a leginkább veszélyeztetett kategóriába kerül.


Írán prosazuje mezinárodní zákaz útoků na jaderná zařízení

Mezinárodní agentura pro atomovou energii by měla zakázat útoky na jaderná zařízení. Takový návrh prosazuje Írán a chce ho předložit k hlasování na zářijovém zasedání agentury.Zejména Izrael v poslední době nevylučuje, že zaútočí na íránské závody. Zdůvodňuje to tvrzením, že Teherán tajně vyrábí jadernou zbraň.Jak prohlásil íránský zástupce v Mezinárodní agentuře pro jadernou bezpečnost (IAEA) Alí Askar Soltanie, Teherán se Izraele nebojí. Navíc si podle něj nikdo nedovolí na Írán zaútočit.Íránské vedení také tvrdí, že snaha prosadit mezinárodní zákaz s tímto dvoustranným problémem nesouvisí. Na reaktory ale zatím útočil právě Izrael, když v roce 1981 rozbombardoval irácký reaktor Osirak a předloni patrně zničil podobné zařízení v Sýrii.Ani samotný Teherán ale útok na reaktory nevylučoval, několik generálů totož pohrozilo, že pokud Izrael opravdu zaútočí na Írán, stane se terčem íránských raket závod v izraelské Dimoně.Přečtěte si také:Izraelci mají strach ze špionáže nově budovaným americkým radaremIzrael chce zablokovat výzvu za bezjaderný Blízký východAmeričané přivezli do Izraele radar proti íránským raketámIzraelský ministr pohrozil únosem íránského prezidenta AhmadínežádaNapadení Íránu by podle tamního režimu vedlo ke třetí světové válce


Buktak az atomerőművet építő kormányok

Sokak szerint azért rágott be Amerika azt Orbán-kormányra, mert a paksi bővítéssel elköteleztük magunkat Oroszország felé. A magyar médiában sokan párhuzamokat keresnek a bolgár és a magyar történések között, a jobboldali média pedig a cseh kormány tavalyi bukását is a CIA számlájára írja. De mégis mi történt Bulgáriában, miután kiderült, hogy a szocialista kormány a Roszatommal akar új atomerőművet építtetni? Kövesse az Indexet Facebookon is! Karnyújtásnyira voltak az oroszok attól, hogy megépítsék Bulgária második atomerőművét, ám most úgy tűnik, ha lesz valaha Belenében atomerőmű, akkor azt az amerikaiak fogják felhúzni. Megint az oroszoktól távolabb húzódó Bojko Boriszov lett a miniszterelnök, miközben az elnök szerint inkább energiatakarékos intézkedések kellenek, nem új atomerőmű. Bulgáriával ellentétben viszont úgy tűnik, Csehország és Szlovákia a paksi sémához hasonló terven gondolkodik: a tender nyertesétől hitelt is vár a beruházáshoz, márpedig ilyet csak az oroszok kínálnak. Régi projektet poroltak le A belenei atomerőmű ügye valójában már lassan harminc éve húzódik: a projekt még 1987-ben indult, de a széthulló Szovjetunió már nem tudta befejezni, 1990-ben pedig Szófia pénzhiányra, környezeti kockázatokra és a társadalmi támogatottság hiányára hivatkozva leállította az építkezést. Tizenöt évvel később döntött úgy a kormány, hogy mégis meg kéne építeni az erőművet, és A tervek szerint 2013–2014-re felépülő új erőműnek kellett volna átvennie annak a négy reaktornak a szerepét, amiket a kozloduji erőműnél kellettleszerelnia bolgár EU-csatlakozás feltételeként. A projekt leporolásában azonban az is szerepet játszott, hogy Bulgária megint a vezető áramexportőrök közé tartozhasson. 2008-ban a Szergej Sztanisev vezette szocialista kormány meg is kötötte a kezdetben négymilliárd eurós szerződést az orosz állami Roszatom holdinghoz tartozó Atomsztrojexporttal két, egyenként 1000 megawattos reaktorblokk megépítésére. A 2009-es parlamenti választásokon aztán Bojko Boriszov és a konzervatívok kerültek hatalomra, akik felül akarták vizsgálni, mennyire lehet gazdaságos a projekt. Egy kitétel lehetővé tette a végösszeg módosítását, így végül 2010-ben született egy véglegesnek tűnő megállapodás 6,4 milliárd euróról. Elkezdődött a huzavona A fukusimai atomerőmű balesetére hivatkozva is új vizsgálatot kértek, miközben Boriszov arra hivatkozott, hogy nincs kellő költségvetési fedezet az atomerőműre. Moszkva jelezte, hogy kész lenne a projektet teljes egészében finanszírozni, ám Szófia nem akarta cserébe Belene tulajdonjogát átadni – ilyen konstrukcióban épít a Roszatom erőművet Törökországban. Bulgáriában tehát a Roszatom csak résztulajdonos lett volna, többek között a befektetésre hajlandónak mutatkozó Siemens mellett. (Ellentétben a paksi bővítéssel Bulgáriában tehát nem kölcsönről volt szó.) A kormány tartotta magát ahhoz, hogy 5 milliárd euró alá kell csökkenteni a költségeket, és 2010 közepén bejelentette, hogy meghatározatlan ideig felfüggesztik az építkezést. A bolgár kormány az oroszok által ajánlott finanszírozási forma helyett amerikai vagy európai befektetőt keresett, azonban senki sem sikerült bevonniuk. Közben környezetvédő szervezetek is felszólaltak a beruházás ellen, valamint a Duna partján, a román határ közelében lévő helyszín miatt a román lapok is bírálták a belenei erőművet, volt, aki egyenesen Csernobilt kiáltott. Volt olyan város, például Pleven, ahol utcai tüntetéseken tiltakoztak több ezren a döntés ellen. Mindenki perelt mindenkit Az akkor ellenzékbe szorult szocialisták végül elérték, hogy egy több százezer ember által aláírt petíció alapján éppen a belenei projektről tartsák meg a rendszerváltás utáni Bulgária történetének első referendumát. 2013. január 27-én aztán a többség ugyan az új atomerőmű építése mellett döntött, de a szükséges 60 százalék helyett a jogosultak harmada sem ment el szavazni, így nem lett érvényes a referendum. A parlament egy hónappal később megvizsgálta a népszavazás eredményét, de nem indította újra a projektet. Temelínben is leállt a projekt A csehországi temelíni atomerőmű esetében is közel állt Moszkva a megbízás elnyeréséhez. Az Atomsztrojexport a Skodával közös konzorciumban indult, ígéretet adva rá, hogy a kivitelezés 70 százalékát cseh cégek végezhetik. Az amerikai ajánlat azonban erről nem szólt – az eszközök java Kínában készült volna.A Magyar Nemzetnek nyilatkozvaPetr Hájek egykori kormányszóvivő azt mondta, hogy szerinte a Necas-kormány valójában azért bukott meg, mert hajlott a kedvezőbb orosz ajánlat elfogadására, nem pedig a miniszterelnök és a miniszterelnökséget vezető Jana Nagyova szerelmi viszonya miatti visszásságok következtében kellett távoznia. Az állami CEZ energetikai cég 10-15 milliárd dollár értékű pályázatot írt ki az atomerőmű bővítésére, ebben két új, 1200 megawattos reaktor építése volt benne. A tender végére az amerikai Westinghouse és a cseh–orosz MIR.2000 konzorcium maradt versenyben.A CEZáprilisban döntött úgy, hogy nem lehet bővíteni a létesítményt, miután az állam nem vállalt garanciát az építkezésre. Arra hivatkoztak, hogy a beruházás túlságosan is megterhelné a költségvetést, és ezzel az adófizetőknek is túl nagy terhet jelentene. A paksi bővítésnél az oroszok azt ígérték, hogy győzelmük esetén a beruházás értékének harmadáért magyar beszállítókat vonnak be a projektbe. A helyi cégek bevonását jelentő lokalizáció arányát a csehországi Temelínben lévő atomerőmű bővítésére kiírt pályázaton az orosz fél 70 százalékban húzta meg: ez egyébként jól mutatja a cseh és a magyar ipar teljesítőképessége közötti különbséget is. Hódít a paksi modell? Szakági források szerint azonban könnyen lehet, hogy 2015 folyamán újabb tendert ír ki Prága. Az orosz fél továbbra is úgy érzi, a politikai ellenszélben is lehet esélye a megbízás elnyerésére. Ezt a reményét erősítheti Milos Zeman nyilatkozata is. A cseh államfő szerint „nem szabad az oroszellenes hisztéria” hatása alá kerülni. Zeman példaként a cseh emberi jogi ügyekért felelős minisztert, Jiří Dienstbiert hozta fel. A Washingtonban született politikus ugyanis azt javasolta, hogy az oroszokat ki kell zárni a tenderből. Zeman szerint azonban az orosz cégnek is meg kell jelennie az amerikai, francia és dél-koreai mellett, mert négy szereplővel biztosítható, hogy Csehország valóban a legkedvezőbb ajánlatot fogja tudni kiválasztani. Mégegyértelműbbennyilatkozott vasárnap a CT24 cseh televízióban Bohuslav Sobotka. A cseh kormányfő szerint ugyanis a temelíni atomerőmű bővítése leginkább úgy valósítható meg, ha a kivitelező biztosítani tudja a hitelt is a beruházáshoz. Lényegében ugyanezt mondta a csatornának Robert Fico is a mohovcei atomerőmű vonatkozásában. A szlovák és a cseh kormányfők szavai lényegében azt jelentik, hogy orosz építésű atomerőművet látnának szívesebben, hiszen egyelőre csak Moszkva ajánlotta fel, hogy hitelt is tenne a projekt mellé – éppúgy ahogyan azt a paksi atomerőmű bővítése kapcsán tette, amiről a tender nélkül elnyert 10 milliárd eurós megbízatás megszerzése után váratlan gyorsasággal idén januárban megállapodást írt alá Orbán Viktorral. Bulgáriának azonban erőmű nélkül is sokba kerülhet a kacérkodás az új atomlétesítménnyel. A Roszatom 1,25 milliárd eurót követelve a genfi bírósághoz fordult, amire válaszul Szófia hasonló összegű ellenpert indított az orosz céggel szemben, Döntés 2015-re várható a kártérítési ügyben,írjaa Publics.bg. Az amerikaiak fúrták volna meg? Több vélemény szerint az atomerőmű projektje azért kezdett el akadozni, mert nyugaton túlzott orosz befolyástól féltek Bulgáriában. Sztanisev kormányának egykori energetikai minisztere szerint a bolgár kormány valójában az Egyesült Államok szófiai nagykövetének közbenjárására állt el az erőműtől. James Warlick 2010-ben jött Bulgáriába. Rumen Ovcsarov szerint a nagykövet az amerikai érdekeltségben lévő Marica Iztok lignit tüzelésű bolgár hőerőmű érdekében igyekezett gátat vetni az atomerőműnek. Az exminiszter becslése szerint atomerőmű nélkül évente egymilliárd levát (kb. 155 milliárd forintot) veszít a bolgár gazdaság a nyereség elmaradása és a visszalépés jogi következményei miatt. Az ágazat ismerői szerint ha egyszer épülne is erömü Belenében, Hasonló elgondolás állhatott a Déli Áramlat megfúrásában is. A Fekete-tengeren keresztül Oroszországot Európával összekötő gázvezeték kulcseleme Bulgária. Szófia a bolgár szakasz megépítésének elodázásáról döntött idén januárban, Brüsszelre hivatkozva, amely szerint a gázvezeték ellentétes az EU energetikai előírásaival. Moszkva szerint a döntésnek politikai okai vannak, és az ellenállás központja nem is annyira Brüsszelben, mint inkább Washingtonban van. Az elnök szerint nem kell több atom Ugyanakkor a bulgáriai politikai bizonytalanságra jellemző, hogy két év alatt négy kormány váltotta egymást, és egy felmérés szerint mindössze 6 százalék bízik egyáltalán a parlamentben. Az biztos, hogy a szocialisták nem adták fel a belenei terveket, Plamen Oresarszki frissen megválasztott miniszterelnök tavaly május végén is a projekt újraindításának lehetőségéről beszélt. A pénteken már a bolgár kormányfők közül elsőként második ciklusát is megkezdő Bojko Boriszov próbált távolabb kerülni Moszkvától, az a Temenuzska Petkova lett az új energiaügyi miniszter, aki a bolgár PSZÁF vezetőjeként ellentmondásokra mutatott rá a belenei projekt ügyében. Roszen Plevnejev bolgár elnök október közepén a svéd Tages-Anzeigernek adott interjúbanbíráltaOroszországot, ami fegyverként használja fel a gázszállításokat. Azt is hangsúlyozta, hogy szerinte Bulgáriának egyszerűen nincs szüksége egy újabb atomerőműre, a belenei beruházás valódi költségei pedig elérnék a 10 milliárd eurót is, miközben 1,5 milliárd eurót energiatakarékos intézkedésekbe fektetve A mostanit viszont meg kell tartani Annyi biztos, hogy Bulgária másik atomerőművében, Kozlodujnál már csak két reaktor működik a hatból, miután négyet az Európai Unióhoz való csatlakozás feltételeként le kellett állítaniuk (hasonló követelést teljesített Litvánia is). Ezekkel az áramellátás harmadát tudják fedezni, ráadásul a blokkok üzemideje 2017-ben és 2019-ben lejár. Egy vizsgálat szerint 400 millió euró ráfordítással ezt meg lehetne hosszabbítani mindkét esetben további 30 évvel is akár. Amennyiben az Európai Bizottság engedélyt ad rá, akkor itt kezdhetik meg 2016-tól egy hetedik reaktorblokk építését, ide szállíthatnák át a félbehagyott belenei építkezéshez már elkészült elemeket – amelyeket az oroszok készítettek, így ez a megoldás némi vigaszt nyújthat a Roszatomnak is. Kövesse az Indexet Facebookon is!


Obama hrozí Íránu kvůli Hormuzskému průlivu odvetou

Vojenští experti varují před možnou bitvou u íránských břehů Washington- Vojenský střet v Hormuzském průlivu, který je Teherán připraven uzavřít v případěembargana vývoz íránskéropy, by zcela nepochybně skončil vítězstvímSpojených států. Američané by ale zřejmě utrpěli značné ztráty a přišli o několik válečných plavidel. Shodli se na tom vojenští experti oslovení deníkem The New York Times. Na hrozbuÍránu, že zablokuje Hormuzský průliv, zareagoval Washington tím, že by podobný krok v žádném případě nezůstal bez odezvy ze strany USA. Svou odpověď na výhrůžky Teheránu předala americká vláda Íráncům přes blíže nespecifikovaný diplomatický kanál, protože vlastní zastoupení v zemi ajatolláhů Američané nemají. Generál Martin Dempsey, předseda sboru náčelníků štábů amerických ozbrojených sil, už minulý víkend prohlásil, že Spojené státy by zaminovaný průliv znovu nechaly otevřít. A to by v případě íránské blokády mořské cesty, po níž putuje pětina celosvětového exportu ropy, neznamenalo nic jiného než masivní vojenskou akci. Jak chce Írán ohrozit dodávky ropy? Podívejte se:SouvisejícíGrafika: Hormuzským průlivem cestuje ropa. Írán ho chce uzavřít6 fotografií Hormuzský průliv, mořská úžina mezi Perským a Ománským zálivem, je ve svém nejužším místě široký pouhých padesát kilometrů. Írán jej může poměrně snadno zablokovat, a to zčásti během několika hodin a kompletně za několik dní.Vojenská síla amerického námořnictva je nesporná, při střetu v Hormuzském průlivu by ale USA utrpěly značné ztráty. | Foto: Reuters Íránské námořnictvo není zvlášť silné a USA by jej v přímém střetu na otevřeném moři rozdrtily, v úzkém prostoru úžiny by měla ale značnou manévrovací výhodu flotila rychlých člunů, kterou po léta úspěšně budují íránské Revoluční gardy. Vojenský střet v Hormuzském průlivu přirovnal jeden z vysokých námořních důstojníků USA k "bitce na nože uskutečněné v telefonní budce". Pokud by chtěly Spojené státy úžinu zaminovanou Íránci znovu zprůjezdnit, musely by použít minolovky a na jejich ochranu nasadit torpédoborce a velké bitevní lodi. "Pokud se mě zeptáte, o čem přemýšlím celou noc, pak je to Hormuzský průliv a možnost, že zamíříme do Arabského moře," přiznal náčelník námořních operací admirál Jonathan W. Greenert. Starosti mu činí zejména představa, že by na americké lodi vyslané do úžiny mohlo zaútočit sebevražedné komando. Revoluční gardy mají k dispozici stovky rychlých člunů vyzbrojených raketami a torpédy. V případě, že by na některé plavidlo zaútočily najednou desítky těchto člunů, není jisté, že by se Američanům podařilo všechny včas zničit. Takhle vypadá íránské vojenské cvičení:SouvisejícíÍránské vojenské cvičení6 fotografií Počítačová simulace takového útoku, kterou v roce 2002 nechalo za 250 milionů dolarů vytvořit ministerstvo obrany USA, dospěla k závěru, že by důsledky íránské akce byly pro americké válečné lodi "zdrcující". Vojenská rozvědka v této souvislosti varuje zejména před "osobní iniciativou" fanatických velitelů na nižší úrovni, schopných zaútočit za jakýchkoli okolností. Spojené státy ale věří, že Íránci svou hrozbu nakonec neuskuteční, protože zablokováním Hormuzského průlivu, kterým dopravují ropu a další komodity, by uškodili především vlastnímu hospodářství.Foto: Reuters "Nevěřím, že mají chuť obětovat sami sebe," tvrdí někdejší blízký poradce prezidenta Obamy Dennis B. Ross. Hrozba embarga na vývoz ropy by měla být navzdory vzpurným prohlášením Teheránu dostatečná, pro Írán by dlouhodobá blokáda znamenala ztráty ve výši mnoha desítek miliard dolarů. Řada analytiků se domnívá, že Teherán se snaží svými výhrůžkami jen vyhnat nahoru ceny suroviny. Již po prvních zprávách o možnosti zablokování Hormuzského průlivu se lehká americká ropa prodávala za sto dolarů za barel. První náznak toho, že by režim ajatolláhů mohl v celém sporu tlaku Západu nakonec ustoupit, přišel v pátek, kdy Teherán oznámil, že je ochoten pokračovat v přerušených rozhovorech o íránském jaderném programu. Oznámení o chystaném embargu na export íránské ropy přišlo poté, co Mezinárodní agentura pro atomovou energii vydala zprávu, podle níž Teherán notně pokročil v obohacování uranu. Již v dohledné době by tak měl být schopen získat dostatečné množství štěpné látky nezbytné pro výrobu atomové bomby.


Szijjártó Péter: Nemzeti érdek az együttműködés Magyarország és Oroszország között

Nemzeti érdek a stabil, kiszámítható, korrekt együttműködés megőrzése Magyarország és Oroszország között, a kormány elutasít minden nyomásgyakorlást ennek felszámolására vonatkozóan – szögezte le a tárca közleménye szerint Szijjártó Péter külgazdasági és külügyminiszter csütörtökön Szkopjéban. Kövesse az Indexet Facebookon is! Az MTI szerint a tárcavezető orosz kollégájával, Szergej Lavrovval folytatott megbeszélését követően arról számolt be, hogy továbbra is nemzeti érdek a kétoldalú együttműködés fenntartása bizonyos területeken. Mi a külpolitikánkat a nemzeti érdek alapján hajtjuk végre, nem fogadunk el semmi nyomásgyakorlást kívülről, ezért Oroszországgal az elkövetkezendő időszakban ugyanúgy együttműködünk Magyarország energiaellátásának biztosítása terén, mint eddig – hangsúlyozta. Üdvözölte, hogy jól halad a paksi atomerőmű bővítése, s előző nap lezárultak a résfalazási munkálatok, ez a 2,7 kilométer rekordgyorsasággal épült fel, ekként pedig nagy lendülettel folyhat tovább a talaj előkészítése. „Így továbbra is reális az a célkitűzés, hogy a jövő esztendőben az úgynevezett első beton ünnepségére sort tudunk keríteni, és a 2030-as évek legelején a paksi atomerőmű új blokkjait rá tudjuk kapcsolni a hálózatra” – emelte ki. Szijjártó Péter tájékoztatása szerint Szergej Lavrov biztosította, hogy Oroszország és az orosz vállalatok teljes mértékben teljesíteni fogják a megkötött szerződésekben foglalt kötelezettségeiket, menetrend szerint fogják szállítani a szükséges földgázt és kőolajat. Sőt, arról biztosított engem Szergej Lavrov, hogy az ellenséges bolgár lépés dacára a Gazprom teljesíti a Magyarországra szánt földgázszállításokat a szerződés és a menetrend szerint – húzta alá, hozzátéve: ezáltal „Magyarország földgázellátása továbbra is biztosított,hiába vetettek ki a bolgárok extra adóta Magyarországra, Szerbiába és Észak-Macedóniába Bulgárián keresztül szállítandó földgázra”. A miniszter végezetül arra is kitért, hogy az egyeztetésük során tudatta orosz kollégájával, hogy hazánk továbbra is kiáll az ukrajnai béke mellett. „Nekünk fontos, hogy térségünkben ne a fegyverek ropogjanak, hanem a béketárgyalások kezdődjenek meg végre [...] Magyarország minden nemzetközi szervezetben kiáll a kommunikációs csatornák nyitva tartása, a mielőbbi tűzszünet és a béketárgyalások megkezdése mellett” – mutatott rá. (Borítókép: Szijjártó Péter külgazdasági és külügyminiszter és Szergej Lavrov orosz külügyminiszter 2023. november 30-án. Fotó: Az orosz külügyminisztérium sajtószolgálata /MTI / EPA) Kövesse az Indexet Facebookon is!


Kam s radioaktivní vodou z Fukušimy? ‚Vypustit ji do moře,‘ navrhuje japonský ministr

Japonská elektrárenská společnost TEPCO bude možná muset vypustit radioaktivní vodu z poškozené jaderné elektrárny Fukušima do oceánu, protože ji zanedlouho nebude mít kde skladovat. Podle agentury Reuters to v úterý prohlásil ministr životního prostředí Jošiaki Harada.V elektrárně se nashromáždil více než milion tun kontaminované vody, která byla použita pro ochlazování jader reaktorů elektrárny poničené v roce 2011 zemětřesením a vlnou tsunami.„Jedinou možností bude vypustit tuto vodu do moře,“ řekl na úterní tiskové konferenci ministr Harada. „Bude o tom samozřejmě diskutovat celá vláda, ale já to vidím takto,“ dodal.Japonský kabinet čeká na zprávu expertů, než se rozhodne, jakým způsobem se radioaktivní vody Fukušimě zbavit. Mluvčí japonské vlády Jošihide Suga označil vyjádření ministra životního prostředí za „jeho osobní názor“.Firma TEPCO uvedla, že nádrže na skladování radioaktivní vody budou do roku 2022 plné. Pokud by vláda povolila vypuštění části kontaminované vody do oceánu, rozhořčila by tím nepochybně rybáře i sousední země, jako je Jižní Korea. Ta si už minulý měsíc předvolala vysokého představitele japonského velvyslanectví, aby objasnil, jaké plány s vodou z Fukušimy Tokio má.Podle agentury Reuters pobřežní atomové elektrárny běžně vypouštějí do oceánu vodu, která obsahuje tritium, což je radioaktivní izotop vodíku, který je náročné oddělit a který je považován za relativně neškodný. Firma TEPCO nicméně minulý měsíc přiznala, že voda v nádržích ve Fukušimě je kromě tritia kontaminována i dalšími látkami.„Japonská vláda musí přijmout jediné ekologicky přijatelné řešení této krize, a tím je dlouhodobé skladování kontaminované vody a její čištění od radioaktivních látek, včetně tritia,“ uvedl podle agentury Reuters Shaun Burnie, který působí jako jaderný expert v německé pobočce hnutí Greenpeace.Zemětřesení o síle devíti stupňů a následná vlna tsunami si v březnu 2011 vyžádaly v Japonsku téměř 19 000 obětí a způsobily největší nukleární neštěstí ve světě od havárie v ukrajinském Černobylu v roce 1986. Přírodní katastrofa vyřadila ve Fukušimě z provozu chladicí systémy elektrárny, jádra tří reaktorů se roztavila a do vzduchu, půdy a do moře se uvolnily radioaktivní částice. Únik radiace ve Fukušimě si vynutil evakuaci zhruba 160 000 lidí.


Orosz szakértők: Magyarország látja, hogy az orosz orientáció előnyösebb lesz számára

Kövesse az Indexet Facebookon is! Magyarország racionálisabban szemléli az ukrajnai válságot és a Moszkvához fűződő kapcsolatokat, mint több más európai ország, állították orosz szakértők a RIA Novosztyi MTI által idézett beszámolója szerint. Az orosz állami hírügynökség azzal kapcsolatban keresett meg szakértőket, hogy aláírta az MVM Paks II. Atomerőmű Fejlesztő Zrt. és az orosz Joint-Stock Company Nizhny Novgorod Engineering Company Atomenergoproekt a Pakson létesítendő két új, egyenként 1200 megawatt teljesítményű atomerőművi blokkra vonatkozó három megvalósítási megállapodást. Nyikolaj Kavesnyikov, a Moszkvai Állami Nemzetközi Kapcsolatok Intézete (Egyetem) - orosz nevének rövidítésével MGIMO - európai integrációs tanszékének vezetője úgy látja, hogy az aláírt szerződés nem sérti az Európai Unió által Oroszország ellen bevezetett büntetőintézkedéseket, így Magyarország azokkal összhangban cselekedett. Másfelől egy ilyen fontos szerződés aláírásának ténye, ebben a bonyolult politikai helyzetben, arról tanúskodik, hogy a magyar kormány "hajlik arra, hogy racionálisabban viszonyuljon az ukrajnai válsághoz és az Oroszországhoz fűződő kapcsolatokhoz" - mondta a szakértő. A tanszékvezető hozzátette, túlzás lenne azt állítani, hogy Magyarország nem támogatja az uniós szankciókat, és túl korai lenne arról beszélni, hogy jövő márciusban a büntetőintézkedések eltörlését fogja követelni. Kirill Koktis, a MGIMO politikaelmélet tanszékének docense úgy látja, hogy Magyarország "elég oroszbarát politikát folytat, mivel az EU-tagság Kelet-Európa számára inkább veszteségekkel, semmint haszonnal jár". Azt mondta, az EU-hoz tartozás a tagállamok számára költségekkel jár, de az előnyök még nem mutatkoznak meg. "Miután Magyarország meglehetősen súlyos pénzügyi válságot élt át, sokkal óvatosabban fogadja az európai javaslatokat és az összeurópai kezdeményezéseket" - fogalmazott. A szakértő helyzetértékelése szerint Magyarország látja, hogy "az orosz orientáció előnyösebb lesz számára, ez lehetővé teszi, hogy valamiképpen életben tartsa gazdaságát". A külügyminiszter a Roszatom vezetőivel is tárgyalt. Ezáltal tovább erősödik az energiaellátás biztonsága, és az ország függetlensége. A helyszínen jelenleg amerikai, német és francia cégek is dolgoznak. Kövesse az Indexet Facebookon is!


Trump privíta v Bielom dome rakúskeho kancelára: O om vetkom budú rokova?

Americký prezident Donald Trump prijme tento mesiac v Bielom dome rakúskeho spolkového kancelára Sebastiana Kurza. Chce s ním rokova o konfliktoch v susedstve Európskej únie i inde vo svete, ako aj o hospodárskych a energetických otázkach.Stretnutie Trumpa s "najmladím predsedom vlády v Európe", naplánované na 20. februára, ohlásila v piatok hovorkya amerického lídra Sarah Sandersová. Oakáva sa, e Kurz absolvuje najskôr súkromný rozhovor s Trumpom, na o sa uskutoní bilaterálne stretnutie v irom rámci, uviedla agentúra DPA. Druhé stretnutie Trumpa s Kimom: Americký prezident sa teí, toto chce posunú dopredu Druhé stretnutie Trumpa s Kimom: Americký prezident sa teí, toto chce posunú dopredu Trump je politicky blízky pravicovokonzervatívnym silám v Európe, o ktorých sa u i viackrát pozitívne vyjadroval. Konzervatívec Kurz (32), ktorého Rakúska udová strana (ÖVP) vládne v koalícii s pravicovopopulistickou Slobodnou stranou Rakúska (FPÖ), presadzuje -- podobne ako Trump --retriktívnu prisahovaleckú politiku. Prisahovaleckú politiku nemeckej kancelárky Angely Merkelovej zase Trump opakovane kritizoval ako príli liberálnu, zhodnotila DPA. Agentúra AP v súvislosti s ohlásenou návtevou upozornila, e Rakúsko bolo zaiatkom februára jednou z krajín EÚ, ktorévyjadrili obavy zo írenia jadrových zbraní po tom, ako Spojené táty oznámili odstúpenie od príslunej dohody s Ruskom.


Irán pohrozil niivým protiúderom

Irán pohrozil ústami ministra obrany okamitým niivým protiúderom ozbrojených síl krajiny v prípade akéhokovek útoku na jeho jadrové zariadenia. Mustafa Muhammad Nadar to vyhlásil sprevádzajúc prezidenta Mahmúda Ahmadínidáda v okolí Búahru, kde sa v spolupráci s Ruskou federáciou rodí prvá jadrová elektráre islamskej republiky. Napriek sankciám je iránske letectvo vplnej miere pripravené postavi sa zoi-voi akejkovek hrozbe a akémukovek narueniu vzduného priestoru krajiny, citovali agentúrne zdroje ministrove slová na leteckej základni. Hlavný iránsky jadrový vyjednáva dnes vTeheráne vyhlásil, e Irán obnoví obohacovanie uránu vo vekom a zakáe inpektorom OSN prístup do svojich zariadení, ak sa ním na podnet svetových mocností zane zaobera Bezpenostná rada (BR) OSN. Alí Laridání vak súasne povedal, e Irán naalej repektuje Zmluvu oneírení jadrových zbraní. Ato napriek výzvam ultrakonzervatívnych novín, aby od dohody odstúpil, ak Medzinárodná agentúra pre atómovú energiu (MAAE) postúpi vo tvrtok prípad Iránu BR OSN. Repektujeme Zmluvu oneírení jadrových zbraní, vyhlásil Laridání na tlaovej konferencii vTeheráne Velite iránskych Revoluných gárd, generál Jahja Rahím Safáví u vsobotu vyhlásil, e Irán pouije balistické rakety, ak bude eli útoku. Krajina disponuje poda jeho slov balistickými raketami odolete 2000km. Nepomýame na útok voi iadnej krajine. Ak sa vak staneme terom útoku, budeme schopní reagova na úinne, vyhlásil zdôrazujúc obranný charakter iránskej politiky. Safáví naráal na rakety Sahab 3, ktorých dolet umouje vyui tieto zbrane (poet ktorých nie je známy) pri prípadnom útoku na Izrael, ale aj americké základne vPerzskom zálive.


Rusko a USA podpísali dohodu o civilnej jadrovej spolupráci

Moskva 6. mája (TASR) - Rusko a Spojené táty americké podpísali dnes dlho oakávanú zmluvu o spolupráci v civilnom jadrovom sektore, ktorá umoní rozírenie ... Moskva 6. mája (TASR) - Rusko a Spojené táty americké podpísali dnes dlho oakávanú zmluvu o spolupráci v civilnom jadrovom sektore, ktorá umoní rozírenie dvojstranných obchodných vzahov v tejto oblasti. Dohoda otvorí rastúci americký jadrový trh a veké ruské náleziská uránu pre spolonosti z oboch nukleárnych vemocí.SkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamouSkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamou Dokument podpísali v Moskve éf ruskej tátnej jadrovej agentúry Rosatom Sergej Kirijenko a vevyslanec USA William Burns. Stalo sa tak de pred tým, ako odchádzajúci ruský prezident Vladimir Putin odovzdá právomoci svojmu nástupcovi Dmitrijovi Medvedevovi. Bez zmluvy by spolupráca v potenciálnej hodnote miliárd dolárov bola striktne limitovaná a regulovaná úradmi. "Podpis dokumentu .. zaistí normálny rozvoj atómovej energie a jadrového cyklu so zníením rizika írenia atómových zbraní," uviedla vo vyhlásení agentúra Rosatom. Spolupráca v jadrových otázkach medzi Ruskom a USA ochladla v nedávnych rokoch kvôli nezhodám o prístup k spornému iránskemu jadrovému programu. Spojené táty majú podobné dohody s viacerými tátmi vrátane íny. Na základe americkej legislatívy je tzv. dohoda 123 - oznaovaná poda lánku zákona o jadrovej energetike, pod ktorý spadá - potrebná na to, aby USA spolupracovali s inou krajinou v oblasti nukleárnych materiálov.


Węgry: poderwano Gripeny nad elektrownię w Paksu

Nad elektrownię atomową w Paksu na Węgrzech poderwano wczoraj wieczorem wojskowe Gripeny w związku z obecnością dwóch małych samolotów – poinformowało dziś w komunikacie Ministerstwo Obrony Węgier. Resort powiadomił, że pracownicy elektrowni poinformowali centrum kierowania ruchem powietrznym węgierskich sil zbrojnych o zauważeniu w strefie siłowni małych samolotów.Wojskonatychmiast poderwało Gripeny. Myśliwce zidentyfikowały dwasamolotyAN-2, które wystartowały z miasta Dunaujvaros w środkowych Węgrzech, po czym tam powróciły. Po ich wylądowaniu podjęto działania wyjaśniające, Gripeny zaś powróciły do bazy w Kesckemecie, również w środkowych Węgrzech. Chcesz być na bieżąco z najważniejszymi informacjami dnia? Polub Onet Wiadomości na Facebooku! (Jas)


Szendvicsbe csomagolt atomtitkok kriptovalutáért cserébe

A támadó amerikai atom-tengeralattjárók meghajtásának féltve őrzött részleteit adták át filmbe illő módszerekkel – szendvicsbe, rágóba csomagolva – egy ügynöknek kriptovalutáért cserébe. De lebuktak: a vásárló az FBI fedett tisztje volt. Kövesse az Indexet Facebookon is! Öt percig tartott Jonathan Toebbe első törvényszéki tárgyalása a nyugat-virginiai Martinsburgben, ahol vallomást sem kellett tennie. A bíró csak annyit állapított meg, hogy a vádlott kirendelt védőre jogosult, majd két előzetes meghallgatást rendelt el péntekre és jövő szerdára. A katonai mérnökként szolgáló férfit és feleségét, Dianát katonai titkok kiszivárogtatásával – magyarán kémkedéssel gyanúsítják. Ha a gyanú beigazolódik, akár életfogytiglani börtönbüntetéssel sújthatják őket. Toebbe a tárgyaláson a rabok szokásos viseletében, narancssárga kezeslábasban jelent meg. Karját és bokáját bilincsbe fogták. Az egykori tengerésztisztnek rövidre nyírt katonai frizurája van, és tiszta, rendíthetetlen hangon válaszolt a bírónak. Rövid, őszülő hajú, kék arcmaszkot viselő feleségét is megbilincselték. Férjéhez hasonlóan szintén narancssárga kezeslábasban hallgatta a bírót. Néhány perccel azután hozták be, hogy férje elhagyta a tárgyalótermet, ahol még csak futólag sem láthatták egymást –tudósította helyszínről a New York Times. Former U.S. Navy engineer Jonathan Toebbe and his wife Diana faced a federal judge for the first time, over charges they attempted to sell secrets about nuclear submarines to a foreign power in exchange for cryptocurrencyhttps://t.co/6Rm8JlFh92pic.twitter.com/rrlNZI84vc Robert W. Trumble bíró vele is közölte, hogy a következő, pénteki meghallgatás előtt lehetősége lesz ügyvéddel beszélni. A martinsburgi előzetes tárgyalást az amerikai igazságügyi minisztérium jelentette be, amely ezzel egyidejűleg az ügy előzményeit részletesen is ismertette. Hadititok kriptovalutáért „A marylandi Annapolisban élő Jonathan és Diana Toebbe-et a nyugat-virginiai Jefferson megyében tartóztatta le az FBI és a haditengerészeti bűnügyi nyomozószolgálata, az NCIS október 9-én, szombaton. A 42 éves Jonathan Toebbe felesége, a 45 éves Diana segítségével csaknem egy éven keresztül nukleáris meghajtású hadihajók tervezésével kapcsolatos, korlátozott adatokként számontartott információkat adott el egy olyan személynek, akiről azt hitte, hogy egy külföldi hatalom képviselője. Valójában ez a személy az FBI beépített ügynöke volt. A házaspár ellen az atomenergiáról szóló törvény megsértése miatt büntetőeljárás indult” –álla minisztérium közleményében. A vádirat egy olyan összeesküvést leplezett le, amelynek célja az atom-tengeralattjáróink tervezésével kapcsolatos információk továbbítása volt egy idegen országnak – közölte a főállamügyész. „Az FBI, az Igazságügyi Minisztérium ügyészei, a Haditengerészeti Bűnügyi Nyomozószolgálat és az Energiaügyi Minisztérium munkája döntő szerepet játszott az összeesküvés meghiúsításában és az elkövetők bíróság elé állításában” – tette hozzá Merrick B. Garland. A nyomozás összefoglalója szerint Jonathan Toebbe 2020. április 1-jén egy külföldi kormánynak szánt egy csomagot, amely a titkos adatok egy mintáját tartalmazta, valamint utasításokat a titkos adatok megvásárlásáról. Ezt követően Toebbe titkosított e-mailben levelezni kezdett valakivel, akiről azt hitte, hogy a külföldi kormány képviselője, aki valójában beépített FBI-ügynök volt. Ez a fedett ügynök 2021. június 8-án jóhiszeműsége jeleként tízezer dollárnyi kriptovalutát utalt a tisztnek. Két héttel később a házaspár egy nyugat-virginiai helyszínre utazott, ahol Diana Toebbe őrszemként felügyelte a térséget, férje pedig egy memóriakártyát rejtett el egy fél mogyoróvajas szendvicsben az előre megbeszélt átadási ponton. A beépített ügynök a memóriakártya kézhezvétele után további, húszezer dollárnyi kriptovalutát utalt, cserébe pedig megkapta a kártya dekódoló kulcsát. Az adathordozó átvizsgálása során kiderült, hogy tengeralattjáró atomreaktoraival kapcsolatos titkosított információkat tartalmaz. Augusztusban Toebbe rágógumiba rejtette a következő SD-kártyát, amiért már hetvenezer dollárnyi kriptopénzt kapott. Ez is az atom-tengeralattjárók reaktorainak titkosított adatait tartalmazta. Ezek után tartóztatta le az FBI a házaspárt. Hogy melyik országnak szánták a katonai titkokat, egyelőre nem derült ki. A Toebbe házaspár vélhetően nem ellenségnek kémkedett A bírósági iratokban szereplő részletek alapján egyes szakértők úgy vélik, hogy a házaspár egy baráti, nem pedig ellenségnek vagy vetélytársnak nevezhető országnak ajánlotta fel szolgáltatásait, noha a legnagyobb riválisok – Oroszország és Kína – már régóta kíváncsiak az amerikai tengeralattjárók meghajtásának részleteire. A fedett ügynöknek átadott információk alapján valószínűsítik, hogy Toebbe a Virginia-osztályú támadó tengeralattjárók nukleáris meghajtási rendszerének részleteit szivárogtatta ki. Ez a technológia áll az Egyesült Államok és Nagy-Britannia által Ausztráliával nemrégiben kötött megállapodásnak, azAUKUS-nak a középpontjában. Toebbe-ék kémkedési pere nagy visszhangot váltott ki a marylandi Annapolisban, ahol a házaspár két iskoláskorú gyermekével élt, és abban a magániskolában is persze, ahol Diana Toebbe dolgozott. Jonathan Toebbe barátai nehezen tudták összeegyeztetni az általuk ismert odaadó apát és figyelmes tudóst azzal a képpel, amelyet a bírósági iratok egy hanyag és amatőr kémről mutatnak. Felesége tanárnőként dolgozott. A diákok és a végzősök elkötelezett hívei voltak, csodálták heves feminizmusát és haladó szemléletét. A vádlottakat ártatlannak kell tekinteni, amíg bűnösségük be nem igazolódik – emlékeztetett az ő ügyükben is az igazságügyi minisztérium. (Borítókép: Az USS Virginia Fast Attack tengeralattjáró Floridában 2021. október 1-jén. Fotó: Paul Hennessy / NurPhoto / Getty Images) Kövesse az Indexet Facebookon is!


Újabb japán atomreaktort állítottak le

Újabb japán atomreaktort állítottak le hétfőn, így a szigetország 54 ilyen berendezése közül már csak egy működik. Ezúttal a világ legnagyobb atomerőművének, a Kasivazati-Karivának utolsó működő reaktorát állította le a Tepco áramszolgáltató vállalat. A Tepco üzemeltette a Fukusima 1. atomerőművet is, amely súlyosan megrongálódott az egy évvel ezelőtti földrengésben és szökőárban, komoly sugárszennyezést okozva. A nukleáris baleset óta biztonsági megfontolásokból, karbantartásra sorra állították le a japán atomreaktorokat, és egyet sem indítottak újra.
MTI


Menczer Tamás: Rendezettek az orosz-magyar kapcsolatok

Magyarország és Oroszország között rendezettek a kétoldalú kapcsolatok, nincsenek nyitott kérdések - értékelte Menczer Tamás, a Külgazdasági és Külügyminisztérium tájékoztatásért és Magyarország nemzetközi megjelenéséért felelős államtitkára a magyar miniszterelnök és az orosz elnök szerdai találkozóját csütörtökön az M1 aktuális csatornán. Menczer Tamás kiemelte, a két ország közötti gazdasági együttműködés sarkalatos kérdése a gázbeszerzés és a paksi atomerőmű, a politikai együttműködés terén pedig az üldözött keresztények segítése.A gázbeszerzésről azt mondta, Oroszország ebben kiemelt partnere marad Magyarországnak, ugyanis hiába szeretné Budapest diverzifikálni a gázbeszerzését, ennek alapvető feltétele, hogy "legyen gáz és legyen cső", déli irányból a szükséges feltételek egyelőre nem állnak rendelkezésre. A paksi atomerőmű bővítéséről megjegyezte, hogy ez a feltétele az olcsó és tiszta energiának, valamint a rezsicsökkentés fenntartásának és a versenyképesség erősítésének.Az államtitkár szólt arról is, hogy Magyarországnak érdeke Európa nyugati és keleti felének együttműködése, a nyugati technológiák és az orosz nyersanyag találkozása, mert Európa csak így lesz versenyképes.Menczer Tamás arra a felvetésre, hogy Magyarországot sokszor vádolják oroszbarát külpolitika folytatásával, azt mondta, Magyarország magyarbarát külpolitikát folytat. "A kormány csak a magyar érdekeket tartja szem előtt, például magyar érdek, hogy az élelmiszeripar, mezőgazdaság, gyógyszeripar területén egyre erőteljesebben vannak jelen magyar cégek az orosz piacon, és az is, hogy egy magyar-orosz konzorcium nyert egy egymilliárd dolláros vasúti tendert Egyiptomban valamint, hogy magyar-orosz vegyesvállalati keretek között hús- és tejüzem épül Moszkva mellett" - közölte.


KLDR odmítla zprávy, že chystá jadernou zkoušku

KLDR v úterý odmítla zprávy médi,že na červen připravuje jadernou zkoušku. Označila to za americkou propagandu a obvinila Spojené státy,že svým jednáním maří pokračování mezinárodních rozhovorů o severokorejském jaderném programu. "USA halasně tvrdí, že naše země provede v červnu podzemní nukleární test, a chtějí se kvůli tomu obrátit na Mezinárodní agenturu pro atomovou energii (MAAE), Japonsko a další zainteresované státy," napsal nejvýznamnější, státem kontrolovaný severokorejský deník Rodong Sinmun. Washington chce dát KLDR nálepku "jaderného zločince", spolčuje se proti nám a "pokouší se nás zadusit", uvedl dále Rodong Sinmun, přičemž zprávy o možné zkoušce severokorejské atomové zbraně nazval "americkou strategickou propagandu" předkládanou médiím. "To ukazuje, že Spojené státy se nechovají normálně a že je to země, se kterou se nedá jednat," dodává list. Američtí představitelé minulý týden vyjádřili na základě satelitních snímků ze špionážní družice podezření, že Pchjongjang připravuje svůj první test atomové zbraně. V možné lokalitě v Kildžu na severovýchodě země, kde se nachází jeden ze severokorejských výzkumných reaktorů, prý byla vykopána a znovu zasypána obrovská jáma a v bezpečné vzdálenosti byla postavena pozorovatelna. KLDR v únoru oficiálně přiznala, že disponuje jadernými zbraněmi. V neděli generální ředitel MAAE Muhammad Baradej prohlásil, že Pchjongjang možná disponuje až šesti jadernými bombami. Od loňského června se KLDR odmítá vrátit k šestistranným jednáním o svém jaderném programu. Jako důvod uváděla jihokorejský jaderný výzkum. V úterý z maření rozhovorů Pchjongjang nařkl Spojené státy. "USA nesou plnou odpovědnost za pomalý pokrok šestistranného dialogu a za průtahy při řešení jaderných problémů. Naše země udělala vše, co mohla, aby vyřešila tyto problémy s co největší flexibilitou a tolerancí při předchozích šestistranných jednáních."


V kampani se chytá jaderná baba i vodní melouny

Léto skončilo, politická sezóna se naplno rozjíždí. Svědčí o tom ostré starty kampaní, které největší strany spouštějí hlavně tento týden. Přes politické přestřelky některé partaje vsadily i na humor. Třeba Starostové a nezávislí budou lákat na dohled jaderné baby a vodní melouny. Svou kampaň odstartuje v úterýČSSDvPlznialidovcivPraze, ve středu představí v hlavním městě před krajským úřadem Středočeského kraje kandidátiStarostů a nezávislých. V pátek vOstravěpak svou kampaň představí babišovci.TOP 09svá hesla představila minulý týden,ODSještě dřív. Ke krajským volbám a prvním kolu senátních voleb lidé půjdou už za necelých šest týdnů 7. a 8. října. V kampani se dosud nejvíc ostřelovaly soc. dem. aANO, ať už šlo o policejní reformu, Čapí hnízdo, vodné, platy, důchody, neborozpočet. Naopak Starostové zvolili nadsázku a posloužila jim k tomu přezdívka předsedkyně Státního úřadu pro jadernou bezpečnost Dany Drábové alias jaderné baby, kterou jí častovali hlavně lidé, kteří jí nemohli přijít na jméno. Podle lídra středočeské kandidátky STAN a starosty Kolína Víta Rakušana přezdívka všechny pobavila, a zejména Drábovou. „Říkala, že má vtípky za hranou tolik populární korektnosti ráda, tak ať to klidně použijeme. Přezdívku sice mohli používat její oponenti, ukazovala ale také na její erudici a zkušenosti, když po 17 let hlídala tak důležité věci. Takže máme pocit, že věci dokáže pohlídat i ve Středočeském kraji,“ řekl Právu Rakušan. Kromě jaderné baby chtějí Starostové upozornit i na rozdělování krajských dotací, které podle nich není dostatečně transparentní a spravedlivé. Právě proto chtějí rozdávat melouny přímo lidem, byť jen vodní, pod heslem Melouny spravedlivě. Pro Starosty, kteří do voleb jdou většinou samostatně bez TOP 09, bude regionální hlasování i lakmusovým papírkem pro rozhodování, jestli mají jít samostatně i do sněmovních voleb 2017. Krajské volby budou mít dopad na osudy politiků i na nejvyšší úrovni a jejich výsledek může zamávat se sněmovními volbami i s nominacemi na Hrad, zejména pokud by se nezadařilo ČSSD. Právě soc. dem. je v nezáviděníhodné pozici – obhajuje 11 hejtmanských křesel, na řadu z nich si brousí zuby ANO.Sobotkaby rád obhájil většinu krajů, tedy sedm hejtmanů, Babiš se drží víc při zemi a hovoří o pěti hejtmanech. Soc. dem. její hegemonii však budou chtít znepříjemnit i vládní lidovci, kteří by chtěli do zavedených krajských pořádků nasypat písek a rozbít, jak říkají, rudo-oranžové koalice v krajích.


Rusové začali opouštět Záporožskou jadernou elektrárnu, hlásí Ukrajinci

Rusové začali postupně opouštět okupovanou Záporožskou jadernou elektrárnu, oznámila v pátek ukrajinská vojenská rozvědka. Ukrajinští pracovníci, kteří dříve podepsali smlouvu s ruským koncernem Rosatom, podle ní zároveň dostali instrukce, aby elektrárnu opustili do 5. července. „Podle posledních údajů okupační kontingent postupně opouští areál Záporožské jaderné elektrárny. Jedni z prvních, kteří místo opustili, byli tři zaměstnanci Rosatomu, kteří akce Rusů řídili,“oznámilaukrajinská vojenská rozvědka na svém telegramovém účtu. Doporučenou destinací v případě evakuovaných pracovníků je podle jejího tvrzení Ruskem anektovaný Krym. „Je známo, že na poloostrov odjela šéfka právního oddělení Mancurová, šéfinspektor Štatskov a šéf bezpečnosti Gubarev,“ upřesnila. „V areálu samotné elektrárny a v přilehlém městě Enerhodar postupně klesá počet vojenských hlídek. Personál zbývající v elektrárně je instruován, aby v případě jakýchkoliv problémů obvinil Ukrajinu,“ tvrdí dále rozvědka. Ukrajinský prezident Volodymyr Zelenskyj minulý týden obvinil Rusko, že je na záporožskou jaderku připraveno podniknout teroristický útok a počítá s únikem radiace. Kreml to rezolutně odmítl. Tento měsíc též elektrárnu navštívil šéf Mezinárodní agentury pro atomovou energii (MAAE) Rafael Grossi. Obavy totiž vyvolalo zničení Kachovské přehrady, která pomáhala zásobovat nádrž, jejíž voda slouží k ochlazování reaktorů. Záporožská jaderná elektrárna, největší jaderka v Evropě, se nachází na části ukrajinského území, které i s celým objektem okupují Rusové. Obavy z možného úniku radiace se objevují prakticky od začátku, kdy se v oblasti začalo bojovat. Ukrajinci navíc v minulosti už vyslovili obavu, že by ruští okupanti mohli únik radiace dopustit záměrně a pak se to pokusit svést na Ukrajinu.


Teherán odmieta ústupky v spore o jadrový program

Irán má záujem o priame rozhovory so Spojenými tátmi, ústupky v otázke svojho jadrového programu vak naalej odmieta, vyhlásil v pondelok hovorca iránskeho ministerstva ... TEHERÁN. Irán má záujem o priame rozhovory so Spojenými tátmi, ústupky v otázke svojho jadrového programu vak naalej odmieta, vyhlásil v pondelok hovorca iránskeho ministerstva zahraniných vecí Hasan Kakáví.SkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamouSkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamou V záujme dialógu je poda neho nevyhnutné, aby sa Washington zriekol svojej konfrontanej politiky a uznal právo Iránu na mierové vyuitie nukleárnej energie. Vôu rokova s Iránom potvrdil v nedeu novozvolený americký prezident Barack Obama, ktorý vak v rozhovore pre televíznu stanicu NBC v nedeu zdôraznil, e Teherán sa musí vzda svojho jadrového programu. Nová administratíva bude poda Obamu uplatova politiku "cukru a bia", v rámci ktorej sa Teherán musí rozhodnú medzi normalizáciou vzahov s medzinárodným spoloenstvom alebo alím sprísnením sankcií.


Néma gyilkossá válnak a német szénerőművek

Európában olcsóbb a szén, mint a földgáz, és mindig hozzáférhető, ellentétben az ingadozó kapacitású zöldenergiával. Németországnak nagyon kellenek a szénerőművek az atomenergia kiváltására. A légszennyezés azonban nem ismer határokat, és egész Európát sújtja. Európában évente 22 300 idő előtti halálesetet okoz a kontinens háromszáz legnagyobb szénerőműve a légszennyezéssel. A különféle légzőszervi betegségek miatt kiesett munkaerő eurómilliárdokkal károsítja meg a vállalatokat és kormányokat – olvasható a Stuttgarti Egyetemtanulmányában. A halálozások száma még 2700-zal nőhet, amennyiben megépül legalább ötven (de akár hetven) európai szénerőmű, mint ahogy a beruházási tervekben szerepel, teszik hozzá a német kutatók. Ez a háromszáz erőmű az Európai Unió áramtermelésének egynegyedét szolgáltatja, ugyanakkor a kén-dioxid keltette légszennyezés 70 százalékáért, illetve a kibocsátott nitrogén-oxid 40 százalékáért felelős az unió területén. A német kutatás szerint 2009 óta minden évben egyre több szenet égetnek el az erőművek. Pedig a Világbank továbbra is a földgáz alkalmazását ajánlja, mert annak feleakkora a szén-dioxid-lábnyoma, mint a kőszéné. Továbbá bejelentette, hogymérlegelni fogjaa szénerőmű-építésre beadott kérelmeket, és csakis abban az esetben ad ilyenre hitelt, ha más forrásból nem megoldható az energiaellátás. De ezt az ajánlást mintha senki sem hallaná meg: a Nemzetközi Energiaügynökség (IEA) szerint 2017-re megfordulhat az eddigi arány, és a világ inkább szénből fogja fedezni az energiaigényét, mintsem kőolajból. Négy év múlva 1,2 milliárd tonnával több szenet fogunk elégetni, mint ma – mondja Maria van der Hoeven IEA-igazgató.Ez a mennyiség megegyezik azzal, mint amennyit évente használ fel Oroszország és az Egyesült Államok együtt. A pénzügyi szempontok legyőzik az egészségügyieket A szénből gyorsan és olcsón kinyerhető energia óriási hajtóerőt jelent: a világ 59 országában 1199 új szénerőmű építése van tervben a World Resources Institute kutatóintézetjelentéseszerint. És a légszennyezés nem áll meg az országhatároknál. Magyarország hiába tervez csupán egy új szénerőművet, a közelében egymás után épülnek majd fel hasonló létesítmények: Ukrajna 14 szénerőművet szeretne, Románia nyolcat, Bosznia-Hercegovina szintén nyolcat, Horvátország egyet, Szerbia négyet, Lengyelország tizenhármat, a Cseh Köztársaság négyet, míg Németország tízet. (A szénerőművek egészségügyi hatásairólitt találinteraktív térképet.) A zöldenergia nem képes pótolni az atomot,legalábbis így nem Németországban már az áramigény szinte egynegyedét fedezik napelemekkel és szélturbinákkal, a zöldenergia aránya 2012-ben elérte a 23 százalékot. Az ország az utóbbi öt évben óriásienergiaexportőrré vált, dacára annak, hogy nyolc atomerőművet is bezárt a fukusimai atomerőmű katasztrófája után. 2012-ben a németek 43,8 terawattóra elektromos energiát importáltak, ezzel szemben a főleg Hollandiába, Ausztriába és Svájcba irányuló áramexportjuk elérte a 66,6 terawattórát. A különbözet 1,4 milliárd eurót hozott Németországnak. (Egy terawattóra egyenlő egymilliárd kilowattórával.) Igen ám, de ennek zöme kényszerexport: nyári napokon délidőben óriási fölösleg keletkezik napenergiából, és olykor szélenergiából is, amit a németek szó szerint átnyomnak a határon, hogy az adott pillanatban ne terheljék túl a hazai hálózatot. A szén- és gázerőművek ennél kevésbé rugalmasak, nem lehet őket naponta be- és kikapcsolni, a téli hónapokban ráadásul elengedhetetlenek az energiaigény egyenletes fedezéséhez. Vagyis az atomenergiát csakis úgy lehet kiváltani, ha mind a zöld, mind a fosszilis eredetű termeléstfelpörgetik. Ez utóbbinak viszont az az ára, hogy több üvegházgázt bocsátanak ki, és szennyezik a levegőt. A német kormány úgy ösztönzi a zöldenergia elterjesztését, hogy húsz évre fix felvásárlási árat hirdetett a megújuló forrásból származó, a hálózatra visszatáplált energiára. Csakhogy ez a fix ár nincs tekintettel az ingadozó termelésre, vagyis arra, hogy a zöldenergiában szegény hónapokban a fosszilis erőművek veszik át a termelést, amelyek közül a földgázas költségesebben üzemel, mint a szénerőmű, mert a gáz drágább, mint a szén. A német fogyasztóvédők szerint a beszerzési árak közötti különbözetet az áramszolgáltatók tovább fogjákhárítania lakosságra. A folyamat szintén a „gazdaságos” szénerőművek felértékelődése irányába mutat. A Nemzetközi Energiaügynökség korábban még aggodalmát fejezte ki amiatt, hogy Németország a nyolc atomerőmű bezárása után bejelentette, a többi kilencet is leállítja 2022-ig. Az IEA úgy vélte, hogy ezzel a lépéssel a németek egész Európában felhajtják az áram árát. Az ügynökségnél azonban teljes pálfordulás tapasztalható, most már biztosítottnak látja a német energiaellátást legalább 2015-ig,írtaa Spiegel Online magazin május végén. Az álláspont változásában közrejátszhat az új szénerőművek terve. Veszélyesebbek a szénerőművek, mint a közutak A fosszilis tüzelőanyagok (szén, kőolaj, földgáz) elégetésével okozott légszennyezés 2010-ben világszerte 1,4 millió életet követelt. Ha folytatódik a jelenlegi trend, 2030-ra már 2,1 millió haláleset róható föl a terhére,olvashatóa spanyol DARA független humanitárius szervezet klímakockázati tanulmányában. 2050-re a légszennyezés lesz a vezető halálok a Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezet, az OECD 2012-esjelentése szerint. Lengyelországban, Romániában, Bulgáriában és a Cseh Köztársaságban már ma többen halnak meg szénerőművek légszennyezése miatt, mint közúti balesetben, állapították meg a Stuttgarti Egyetem kutatói. Németországban és az Egyesült Királyságban az arány még nem fordult át. De tartani lehet a bekövetkezésétől, mivel az európai statisztikai hivatal, az Eurostat adatai szerint Litvánia és Málta mellett épp az előbbi két országbanemelkedetta szén-dioxid-kibocsátás 2012-ben. Az unió teljes kibocsátásának hetven százaléka alig hat országból ered: Németországból (728 millió tonna), az Egyesült Királyságból (472 millió tonna), Olaszországból (366 millió tonna), Franciaországból (332 millió tonna), Lengyelországból (297 millió tonna) és Spanyolországból (258 millió tonna). (Köszönet Thomas Hoffmannak a cikk elkészítéséhez nyújtott segítségéért.)


Líbya sa vzdala posledného jadrového zariadenia, vymenovala ministra energetiky

Crawford/Tripolis 6. marca (TASR) - Líbya dnes zaslala do USA vetko známe zostávajúce zariadenie spájané s jej programom vývoja jadrových zbraní, ako ... Crawford/Tripolis 6. marca (TASR) - Líbya dnes zaslala do USA vetko známe zostávajúce zariadenie spájané s jej programom vývoja jadrových zbraní, ako aj rakety dlhieho doletu a odpaovacie zariadenia. Dnes to oznámil Biely dom.SkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamouSkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamou V rámci reorganizácie kabinetu Tripolis vymenoval ropného experta Fethiho Omara bin iwániho za prvého ministra energetiky po viac ako piatich rokoch. K vymenovaniu dolo pred rokovaniami o návrate amerických ropných firiem po zruení niektorých sankcií, ktoré USA uvalili na Líbyu. Najaté plavidlo s 500 tonami zariadenia Líbyu opustilo dnes a je na ceste na bliie nepecifikované miesto v USA, uviedol hovorca Rady pre národnú bezpenos (NSC) Sean McCormack. Zásielka obsahuje vetky známe líbyjské súiastky centrifúg a vetko zariadenie z jej bývalého zariadenia na spracovanie uránu. Biely dom dodal, e lo preváa aj vetky líbyjské rakety s dlhím doletom, vrátane piatich Scudov, ako aj vetko prísluné zariadenie, vrátane odpaovacieho. Cormack dodal, e USA v nedeu zanú s líbyjskými predstavitemi rozhovory o prekoovaní líbyjských zbrojných vedcov. Líbya v decembri oznámila, e sa vzdá vetkých snáh o získanie jadrových, chemických a biologických zbraní. Tie umonila americkým inpektorom prehada jej zbrojné strediská a odstráni citlivé zariadenie. V reakcii na tento postup administratíva amerického prezidenta Georgea W. Busha vo februári oznámila, e dovolí americkým ropným firmám otvori rokovania o ich návrate do Líbye. Vláda tie zruila zákaz cestova na americký pas do tejto krajiny. Okrem toho administratíva umonila Líbyi vytvori diplomatické zastúpenie vo Washingtone, krátko predtým v Tripolise vytvorilo svoju základu niekoko amerických diplomatov. V rámci reorganizácie kabinetu Líbya nahradila ministra financií, premiér a minister zahraniných vecí zostali vo svojich funkciách. Rozhodnutie najvyieho výkonného a zákonodarného orgánu, udového kongresu, oznámila tátna televízia. Líbya, lenský tát Organizácie krajín vyváajúcich ropu (OPEC), bola bez ministra energetiky viac ako pä rokov, po tom, o líder Muammar Kaddáfí post symbolicky zruil, aby dal väiu váhu svojej politike diverzifikácie hospodárstva krajiny, ktorá je závislá na abe ropy. Západní diplomati pôsobiaci v Tripolise vymenovanie ministra energetiky oakávali, kee v ropnom a plynárenskom sektore sa najskôr prejaví oteplenie vzahov so Západom. Od zvýenia podielu Líbye na dodávkach ropy sa v nasledujúcich rokoch oakáva uvonenie napätého trhu s touto strategickou surovinou. Líbyjská vláda chce do krajiny priláka zahraniné investície a novú technológiu, ím by sa mala do roku 2010 zvýi aobná kapacita na dva milióny barelov ropy denne zo súasných 1,4 milióna.


udstvo opä bliie k zániku! Vedci posunuli Hodiny konca sveta o pol minúty

Vedci posunuli vo tvrtok ruiky tzv. Hodín konca sveta bliie k polnoci, oho dôvodom sú obavy okolo jadrových zbraní i klimatickej zmeny. Najnechutnejie "kúzlo" Davida Copperfielda odhalené: V hlavnej úlohe jeho spermie a... Fuj, to váne?! Najnechutnejie "kúzlo" Davida Copperfielda odhalené: V hlavnej úlohe jeho spermie a... Fuj, to váne?! Po tohtoronom posune o pol minúty ukazujú tieto symbolické hodiny asdve minúty pred polnocou. Nezisková skupina Bulletin atómových vedcov kadorone posudzuje, i udalosti predolého roka posunuli udstvo bliie k monému znieniu pri celosvetovej katastrofe alebo alej od takejto skazy.Hodiny sú momentálne najbliie k polnoci od roku 1953,ke sa dostali na as 11.58 h po prvej skúke vodíkovej bomby, napísali noviny USA Today. Otvori galériuZakladateka a riaditeka neziskovej organizácie Bulletin Rachel Bronson.Zdroj: reuters Vedci zo zmienenej skupiny odôvodnili terajie rozhodnutie súborom hrozieb siahajúcich od nebezpenej politickej rétoriky po potenciál skazonosného konfliktu. V lánku zverejnenom v novinách Washington Post sa odvolávali okrem iného na to, e"prezident (USA Donald) Trump a alí svetoví lídri nevyrieili hrozby nukleárnej vojny a klimatickej zmeny". Dievatko poulo stariu sestru, ako sexuje s priateom: ialené, o sa udialo v dome hne po súloi! Dievatko poulo stariu sestru, ako sexuje s priateom: ialené, o sa udialo v dome hne po súloi! Hodiny konca sveta (Doomsday Clock) udriava Bulletin atómových vedcov od roku 1947. Skupinu zaloili v roku 1945 vedci Chicagskej univerzity, ktorí pracovali na vývoji prvých jadrových zbraní v rámci Projektu Manhattan.Najalej od polnoci - 17 minút - boli tieto hodiny v roku 1991 po tom, ako sa skonila studená vojna.


Czy Europa zainwestuje we własne siły atomowe? "Nie możemy dać się szantażować Putinowi"

Wojna prowadzona przez Putina zmusza Europę, żeby w końcu wzięła we własne ręce sprawę własnej obronności. Zwłaszcza że Stany Zjednoczone coraz mocniej będą się odwracać w kierunku Azji i Pacyfiku. Dlatego Niemcy i Francja już teraz powinny rozmawiać o kwestii własnego odstraszania nuklearnego. Przywódcy europejscy słusznie wysunęli na pierwszy plan termin "punkt zwrotny", aby opisać pęknięcie w europejskim porządku bezpieczeństwa spowodowane inwazją Putina na Ukrainę. Na szczycie UE w Wersalu, który odbędzie się w czwartek i piątek, przywódcy muszą podjąć konkretne działania: muszą poważnie zająć się budową Europejskiej Unii Obronnej. Tylko Europa zdolna do obrony jest naprawdę suwerenna. To właśnie teraz okaże się, czy suwerenność jest tylko tematem przemówień, czy też Europa podejmuje rzeczywiste działania. Państwa UE muszą zapewnić, że Europa nie da się już dłużej szantażować Putinowi ani innym agresorom. Kluczowe są dwie kwestie: w jakich aspektach Unia Europejska może wnieść rzeczywistą wartość dodaną do wysiłków obronnych państw narodowych oraz NATO, a także jaką długoterminową strategię odstraszania atomowego należy przyjąć? Dalsza część tekstu znajduje się pod materiałem wideo. Wspólna Polityka Zagraniczna i Bezpieczeństwa UE, mimo pewnych postępów, ma dość trudne życie. Często zwracałem uwagę na znaczenie tej właśnie dziedziny dla przyszłości Europy. W związku z tym, że zmienia się globalny układ sił, współpraca na tym polu będzie kluczowa dla przetrwania obecnej dekady. Brutalna wojna Putina po raz kolejny pokazuje bowiem, że UE musi obudzić się z drzemki strategicznej. Ostre sankcje gospodarcze i dostawy broni do Ukrainy były krokiem, który pozwolił innym państwom traktować Unię jako potęgę w dziedzinie polityki zagranicznej i gospodarki. Teraz w ślad za tym musi pójść polityka bezpieczeństwa. I to w bardzo szerokim zakresie. Przed UE stoją liczne zadania: wprowadzenie funkcjonującej struktury dowodzenia UE w ramach wspólnych misji, utworzenie wspólnego systemu zamówień publicznych oraz standaryzacja sprzętu. Zwłaszcza unijna inicjatywa obronna PESCO oferuje wiele rozwiązań, często dość ambitnych. Współpraca z NATO również przynosi korzyści, a UE już teraz bierze na siebie odpowiedzialność za realizację misji wojskowych, np. w Mali. Jednak obecna sytuacja wyraźnie pokazuje, że potrzebny jest przełom, a nie podejście ewolucyjne. Wkrótce coraz częściej będzie pojawiać się kwestia ataków w cyberprzestrzeni. Ale obrona europejskiej sieci cyfrowej jest na razie nie do pogodzenia z logiką granic państwowych. Dlatego, ze względu na ograniczone zasoby, logiczne byłoby podjęcie wspólnych działań. Potrzebujemy unijnej obrony cybernetycznej. Musimy zebrać ekspertów, opracować strategie, zainwestować w rozwój know-how i ochronę infrastruktury krytycznej. To są absolutne podstawy. Istniejące już służby UE zajmujące się zwalczaniem dezinformacji, a także zdolności poszczególnych państw członkowskich UE oraz nowe struktury powinny zostać połączone pod jednym dowództwem. Unia musi być bowiem w równym stopniu zdolna do kontrataku, co do obrony. Każdy agresor musi wiedzieć, że z Unią lepiej nie zadzierać. Obecnie tak nie jest. Chodzi o to, by państwa członkowskie UE ponownie skupiły się na tradycyjnej obronie narodowej. Operacyjne siły uderzeniowe UE byłyby właściwym uzupełnieniem misji zagranicznych i ratunkowych. W perspektywie średnioterminowej powinni tam służyć prawdziwi oficerowie unijni, tak jak ma to już miejsce w przypadku unijnej straży granicznej Frontex. Takie siły bojowe UE, prawdziwa brygada unijna, powinny znajdować się pod dowództwem UE i być przez nią kierowane. W misjach międzynarodowych wiele czasu i energii marnuje się na stosowanie różnych standardów radiowych, amunicji i technologii. Każda armia w Europie ma specjalne wymagania, a ten narodowy egoizm osłabia gotowość operacyjną i zwiększa koszty. Ponadto rynek wewnętrzny UE mógłby rozwinąć swoją siłę dopiero wtedy, gdyby UE zharmonizowała standardy techniczne produktów. Dlatego właśnie potrzebny jest również wewnętrzny rynek UE dla sprzętu wojskowego. Ostatecznie wszystko sprowadza się do kwestii obronnych. NATO gwarantuje obronę przeciwrakietową w Europie, a Stany Zjednoczone w dużej mierze koordynują i obsługują zdolności obronne przed atakami konwencjonalnymi i atomowymi. Musimy stworzyć własną europejską tarczę antyrakietową, opracowaną wspólnie z NATO i włączoną w jego struktury. Odciążyłoby to Stany Zjednoczone i sprawiłoby, że Europejczycy staliby się bardziej odpowiedzialnymi za własną obronę. To znacznie wzmocniłoby NATO i zapobiegłoby krytyce ze strony USA, że Europejczycy nie dbają wystarczająco o własne bezpieczeństwo. Kluczową kwestią pozostaje też wymiar atomowy. Posiadając broń jądrową, USA gwarantują swoim europejskim partnerom parasol ochronny w postaci NATO. A bez parasola nuklearnego nie ma wolności. Jest to najbardziej elementarna ochrona, która daje nam dziś pewność, że Putin nie będzie dążył do bezpośredniej konfrontacji z NATO. I tego dziś nie możemy kwestionować. Wielka Brytania i Francja również posiadają siły jądrowe, ale nie są one zintegrowane z NATO. Prezydenci Francji kilkakrotnie wskazywali, że francuska broń jądrowa może służyć także do ochrony innych państw europejskich. Co więcej, w 2020 r. prezydent Macron zaproponował przeprowadzenie strategicznego dialogu na temat roli francuskich sił odstraszania nuklearnego dla wspólnego bezpieczeństwa. Niemcy i UE muszą w końcu przyjąć tę ofertę. Wciąż jesteśmy dalecy od tego, by Francja zapewniła UE prawdziwą tarczę nuklearną, ale należy przynajmniej wybadać grunt w tym zakresie — oczywiście w ścisłej współpracy z USA i NATO. Niemcy powinny intensywnie rozmawiać z Francją o podziale zadań w ramach europejskiej samoobrony. Gdyby Francja kiedykolwiek była skłonna formalnie objąć państwa UE atomowym parasolem ochronnym, Niemcy powinny przynajmniej zaproponować wsparcie Francji w utrzymaniu jej sił nuklearnych. Ojcowie założyciele Unii Europejskiej, tacy jak Adenauer i de Gaulle, dążyli do utworzenia armii europejskiej. Ich ideą było, aby w Europie nigdy więcej nie było wojny. Ale teraz Putin zmusza nas do spojrzenia rzeczywistości w oczy. Podstawą prawdziwej suwerenności europejskiej jest zdolność Europy do samoobrony — w pewnym momencie także z użyciem broni atomowej. Jest to ogromne przedsięwzięcie, prawdopodobnie większe niż ustanowienie wspólnej waluty. Ale kiedy, jeśli nie teraz? Kto, jeśli nie my, Europejczycy, się tym zajmie? Rosyjska inwazja na Ukrainę, zmiana w globalnym układzie sił oraz silniejsza orientacja Stanów Zjednoczonych na Pacyfik będą wymagać od Europejczyków coraz większej odpowiedzialności. Europa musi dorosnąć. Dziękujemy, że jesteś z nami. Zapisz się na newsletter Onetu, aby otrzymywać od nas najbardziej wartościowe treści.


"Japończycy nie byli przygotowani na taką katastrofę"

Japończycy nie byli przygotowani na taką skalę kataklizmu, będą za 50 lat - mówi w rozmowie z "Polska The Times" prof. Łukasz Turski. Fizyk, stwierdził, iż to zapewne jeden z największych kataklizmów ostatnich lat na kuli ziemskiej, który powinien nas skłonić do refleksji nad tym, jak nasza cywilizacja jest krucha, jak może i powinna się bronić. Japończycy nie byli przygotowani na taką skalę kataklizmu, będą za 50 lat - mówi w rozmowie z "Polska The Times" prof. Łukasz Turski. Fizyk, stwierdził, iż to zapewne jeden z największych kataklizmów ostatnich lat na kuli ziemskiej, który powinien nas skłonić do refleksji nad tym, jak nasza cywilizacja jest krucha, jak może i powinna się bronić.Bo - zdaniem fizyka - pierwszy wniosek, jaki powinniśmy z tej katastrofy wyciągnąć, jest taki, że nasza cywilizacja nie jest mile widziana przez siły przyrody. - Wdarliśmy się w nią. Mamy naukę, dzięki której jesteśmy się w stanie w tym nieprzyjaznym dla nas środowisku utrzymać, ale to utrzymanie coś kosztuje, bo musimy ciągle nad rozwojem nauki pracować. Nie możemy cofać się, wrócić na drzewo, musimy iść do przodu. Dlatego z tego, co się stało w Japonii, musimy wyciągnąć daleko idące wnioski - radzi naukowiec.Pytany o niebezpieczeństwa, promieniowanie, profesor odpowiedział: - Skażenie radioaktywne w pobliżu elektrociepłowni węglowej, np. na Siekierkach, jest większe niż dopuszczalne normy skażenia radioaktywnego wytwarzanego przez elektrownie jądrowe. Cały świat jest radioaktywny. Gdybyśmy chcieli uniknąć promieniowania, to najlepiej każdego człowieka zabetonować, podobnie trawniki, ziemię w ogródkach.W opinii rozmówcy gazety, elektrownie jądrowe są nie tylko bezpieczne, ale i niezbędne. Reaktory atomowe mogą wytwarzać dowolną ilość energii elektrycznej. Mając bowiem tę energię, możemy całą naszą cywilizację, poza przemysłem chemicznym, farmaceutycznym, uniezależnić od ropy, węgla i gazu. Energetyka jądrowa jest z roku na rok bezpieczniejsza i nie ma dla niej lepszej alternatywy.


Ranný brífing: V Bratislave zabíjal alkohol za volantom, na Ukrajine môu jadrové zbrane

Preítajte si najdôleitejie správy. Do udí na frekventovanej zastávke v Bratislave vrazilo auto, zahynulo pä udí. Vodi auta bol pod vplyvom alkoholu a niekokonásobne prekroil rýchlos. Polícia ho zadrala, hrozí mu do 12 rokov väzenia. Pouitím jadrových zbraní na Ukrajine by ruský prezident Vladimir Putin získal len málo, stratil by vak privea. Experti sa zhodujú, e ak by Rusko po jadrových zbraniach siahlo, ilo by skôr o taktické ako strategické. Nielen Vladimir Putin, ale aj exprezident Dmitrij Medvedev i eenský líder Ramzan Kadyrov spomínajú jadrový útok. Pouitie jadrových zbraní by malo poda vyhlásení z USA pre Rusko katastrofálne dôsledky. Je dôvod na obavy? Najnoviu epizódu Dobrého rána si môete ráno vypou aj vmobilnej aplikácii SME. Posledný follower: Okrem beného vydania denníka SME nájdete dnes v predaji aj peciálne vydanie, ku ktorému je pribalený druhý diel epickéhokomiksu Posledný follower. akajú na vás alie dobrodrustvá tínedera Maxa a jeho priateov odohrávajúce sa na futuristickom Slovensku. Cena vydania denníka SME s komiksom je len 2,90 eur. Pä udí zomrelo po tom, o do autobusovej zastávky Zochova v centre Bratislavy v nedeu neskoro veer narazil vodi pod vplyvom alkoholu. Na mieste zomreli tyria udia, piatou obeou je 21- roné dieva, ktoré podahlo zraneniam v nemocnici. Celkovo bolo po nehode zranených es udí, z toho dvaja v kritickom stave. Medzi obeami sú trajatudenti Univerzity Komenskéhoa jeden tudent prvého roníka Fakulty informatiky Slovenskej technickej univerzity. oférovi v krvinamerali 1,69 promile alkoholu, okrem toho oféroval vemi rýchlo. Na základe toho, o sme videli, zrejme pôjde o niekokonásobné prekroenie maximálnej povolenej rýchlosti, povedal policajný prezident tefan Hamran. kodu Superb, ktorá narazila do zastávky, oféroval generálny sekretár Deaflympijského výboru Slovenska Duan Ddeek. Polícia ho na mieste zadrala. Zaala trestné stíhanie vo veci trestného inu usmrtenia. V prípade dokázania viny mu hrozí poda rektorky Akadémie Policajného zboru Lucie Kurilovskejtrest od siedmich do 12 rokov väzenia, teda vyia sadzba pri tomto trestnom ine, pretoe lo o usmrtenie viacerých udí. Poda odborníka na trestné právo Tomáa Strémyho môe páchateovi hrozi aj vyí trest ako 12 rokov, a to v prípade, e by lo o súbeh viacerých trestných inov. Teoreticky by sa dalo uvaova napríklad aj o trestnom ine veobecného ohrozenia. Univerzitná nemocnica Bratislava bude mono v dôsledku hromadných výpovedí lekárovnútená obmedzi operácie. Po stretnutí ministra zdravotníctva Vladimíra Lengvarského so éfmi najväích univerzitných a fakultných nemocníc to pripustil éf UNB Alexander Mayer. "Pokia nám odídu doktori z rôznych dôvodov tak budeme musie prispôsobi prevádzku," odpovedal Mayer na otázku, i vie zabezpei fungovanie operácii v UNB, kee v nej podalo výpovede mnoho anesteziológov. Títo lekári uspávajú pri operáciách pacientov a sú preto pre operané výkony nevyhnutní. Na stretnutí minister s riaditemi nemocníc preberal aktuálnu situáciu v nich v dôsledku hromadných výpovedí lekárov, ako aj zabezpeenie poskytovania zdravotnej starostlivosti. K pondelku podalo poda éfa Lekárskeho odborového zdruenia Petra Visolajského výpove vye 2100 lekárov. V najväích tátnych nemocniciach, ktoré sú kúové pre poskytovanie zdravotnej starostlivosti pracovalo v roku 2020 poda údajov Národného centra zdravotníckych informácii 7 675 lekárov. Noví údaj centrum nemá. Neblufujem, povedal 21. septembra ruský prezident Vladimir Putin v prejave ke hovoril, e v prípade ohrozenia teritoriálnej integrity Ruska pouije vetky zbraové systémy. S anexiou okupovaných území Ukrajiny sa poda expertov ete viac zvýilo riziko potenciálneho pouitia taktických jadrových zbraní, kee ukrajinskú protiofenzívu môe vníma Rusko ako útok na svoje územie. V posledných doch o nich hovoria ruskí propagandisti aj niektorí politici. O jadrovom útoku napísal na platforme telegram aj ruský exprezident Dmitrij Medvedev alebo eenský líder Ramzan Kadyrov. Experti tvrdia, e snahou Ruska je stále primárne vyui jadrový arzenál ako formu vyhráky dúfajúc, e to odradí Západ od dodávok zbraní Ukrajine. Riziko útoku taktickou jadrovou zbraou je vak poda mnohých najväie od kubánskej krízy v roku 1962. o by taktická jadrová zbra spôsobila aako by na útok reagoval Západ?  Výber éfredaktorky Beaty Balogovej.Odobera >  Súhrn týda oami Zuzany Kovai Hanzelovej.Odobera > ? Týdenný súhrn zo sveta medicíny.Odobera > ? Víkendový výber dobrého ítania.Odobera > ? Denný newsletter Korzára.Odobera > Menie balenie ako v minulosti, no cena rovnaká. Taká je skúsenos mnohých zákazníkov z celého sveta, ktorí sa v posledných mesiacoch vybrali do potravín i do drogérie. Menie katule od cereálií, viditene uie fae sýtených nápojov, ale aj chýbajúce rolky toaletného papiera v maxi baleniach zaali zaplavova sociálne siete a spotrebiteské portály u pred letom. Prvé prípady sazaínajú objavova u aj na Slovensku. K zmeneniu svojich produktov pristúpil napríklad slovenský výrobca okolád Figaro. Konkrétne má ís o horkú, 43-percentnú okoládu a mlienu okoládu. Obe u nemajú 90 gramov, ale iba 80. Na túto skutonos INDEX upozornilo aj niekoko itateov. Odborníci hovoria, e ide o shrinkfláciu - jav, pri ktorom sa výrobcovia z dôvodu rastúcich nákladov a konkurenného boja radej uchýlia k zmeneniu balenia, akoby mali zvyova cenu výrobku. Podobné praktiky sa pritom objavujú zakadým, ke ekonomika elí celosvetovej kríze. Tragickú nehodu v Bratislave, ktorá má u pä potvrdených obetí a alí udia sú v kritickom stave, spôsobilgenerálny sekretár Slovenského deflympijského výboru Duan Ddeek. V aute sedel ako spolujazdec aj jeho syn Luká Ddeek, ktorý pôsobí v deflympijskom výbore ako kontrolór. Ddeek pôsobí ako atletický tréner nepoujúcich portovcov. Je osobný kou deflympioniky Ivany Kritofiovej, viacnásobnej majsterky sveta a víazky deflympiády vo vrhu guou. Ako lenka Team Slovakia patrí vaka výsledkom na portových podujatiach nepoujúcich Kritofiová roky medzi portovcov, ktorí erpajú najvyiu finannú podporu na prípravu zo zdrojov Ministerstva kolstva vedy, výskumu a portu Slovenskej republiky. Znanú as týchto prostriedkov vyuila na platenie sluieb svojho osobného trénera. Za rok 2021 dostala Kritofiová poda verejne dostupného vyútovania výdavkov zo tátnych zdrojov 62 571 eur, z toho zaplatila Ddekovi 29 343 eur.  portový prehad: Denne to najdôleitejie zo portu.Odobera > Základná pouka z biológie hovorí, e kadá ena sa rodí s uritou zásobou vajíok, z ktorej erpá celý ivot. Ich poet sa s pribúdajúcim vekom zniuje a klesá aj ich kvalita. U muov sa nové spermie tvoria poas celého ivota. Aj to je jeden z dôvodov, preo o tikaní biologických hodín poúvame najmä v súvislosti so enským pohlavím. Poda vedcov je to vak chyba. Vea udí si myslí, e mui majú na splodenie detí vetok as na svete. Ale v skutonosti je vea vecí, ktoré by mali mui o svojej plodnosti vedie, ak si raz plánujú zaloi rodinu, píe na portáli The Conversation vedkya Caroline Lawová, ktorá pôsobí na De Montfort University vo Vekej Británii. Upozoruje, e viaceré biologické výskumy naznaujú, e s vekom klesá kvalita muských spermií, o môe ovplyvni ich plodnos. Z biologického hadiskaovplyvujú muskú plodnos viaceré faktory. Aký vány problém s alkoholom máme na Slovensku? Je táto nehoda len pikou adovca? Aké opatrenia by mala vláda urobi? V om je rozdiel medzi Slovenskom a védskom? Pozrite sirozhovor Zuzany Kovai Hanzelovej s Kristínou perkovouz organizácie Movendi International, ktorá sa zaoberá rozvojom spolonosti prostredníctvom prevencie kôd spôsobených alkoholom. Tekvica je povinnou súasou jesennej kuchyne. Vyskúajte juv rizote. Stiahnite sistovky e-kníh a audiorozprávok. Vyberte si zo slovenského zlatého fondu, svetovej klasiky a autorov edície SME. akujeme, e ste as svojho rána strávili so SME. Uvidíme sa opä zajtra. Chcete pravidelne dostáva Ranný brífing SME e-mailom?Prihláste sa na odber jedným klikom.


Ruské jaderné bombardéry přelétly nad severním Tichomořím

Dva ruské strategické bombardéry Tu-95MS v doprovodu stíhaček MiG-31 přelétly nad vodami Tichého oceánu, Beringova a Ochotského moře. Informovala o tom agentura Reuters s odvoláním na prohlášení ruského ministerstva obrany. NATO a Spojené státy dříve oznámily, že očekávají, že Rusko v nejbližší době uskuteční test svých jaderných sil. Ruské ministerstvo misi označilo za „pravidelný let nad neutrálními vodami“ v souladu s pravidly mezinárodního vzdušného prostoru. Trasu letu neupřesnilo, zmínka o přeletu nad Ochotským a Beringovým mořem však naznačuje, že vedla blízko Japonska a USA. Přelet letounů schopných nést jaderné zbraně se uskutečnil v době vysokého napětí způsobeného agresí Ruska vůči Ukrajině. NATO, které tento týden provádí cvičení jaderné připravenosti, uvedlo, že očekává, že Rusko v nejbližší době uspořádá vlastní jaderné cvičení. Kreml v úterý tyto informace nepotvrdil. Američtí představitelé uvedli, že v rámci ruského cvičení očekávají zkušební odpal balistických raket. Prezident Vladimir Putin 21. září varoval, že Rusko je v případě nutnosti připraveno bránit „územní celistvost“ Ruska všemi prostředky, včetně jaderných zbraní. Následující týden oznámil anexi čtyř ukrajinských oblastí, což Valné shromáždění OSN v drtivé většině odsoudilo jako nezákonný akt. Připojené regiony budou podle Putina zahrnuty pod ruský „jaderný deštník“.