Az MVM Partnernél az üzleti spektrum szélesítése a cél

Orbán Gábor idén tavasszal, egy kifejezetten turbulens energiapiaci helyzetben fogadta el a felkérést az MVM Partner vezetésére. Elsődleges célja az, hogy a társaság eredménytermelő képessége tovább erősödjön. Ehhez pedig az üzleti spektrum szélesítésére van szükség mind a regionális jelenlét, mind a működési területek tekintetében. AzMVM Partnervárhatóan történetének legsikeresebb évét fogja zárni 2023-ban, a cél pedig az, hogy az elmúlt néhány év kiemelkedő eredménytermelő képessége hosszabb távon is fenntarthatóvá váljon. Orbán Gábor szerint ennek a célnak az eléréséhez egyrészről az üzleti spektrum szélesítésére van szükség.Az MVM Partnernek regionális tekintetben egyértelműen erősödnie kell, különösen a Balkán térségben és Törökországban. Emellett olyan területeket is fel kell vennie a működési kínálatába, amelyek korábban nem tartoztak bele az MVM Partner profiljába. Ennek érdekébenősszel stratégiai felülvizsgálat indul a Partnernél, ami érinti a főbb üzleti területeket, azzal a céllal, hogy azonosítsa a növekedési lehetőségeket, illetve fejlessze az együttműködési interfészeket. Ezáltal a Csoport villamosenergia-nagykereskedelmi víziója hozzáigazításra kerül a gyorsan változó energiapiaci körülményekhez. Ez ugyanis elengedhetetlen ahhoz, hogy az MVM Partner regionálisan is meghatározó, versenyképes piaci szereplővé váljon. Orbán Gábor megjegyezte, hogy a villamosenergia-piac óriási átalakuláson megy keresztül, ami hatalmas IT-igényt támaszt a társaság felé, ezértaz MVM Partner IT-képességeinek a fejlesztése kulcsfontosságú lesz az elkövetkező években. Jelenleg egy kifejezetten turbulens időszakot él az energiaszektor, a piac a nagy energiaválság utáni új egyensúlyi időszakot keresi. Ezekhez a viszonyokhoz természetesen az MVM Partnernek is tudnia kell alkalmazkodni.Orbán Gábor szerint a következő egy-két év még az egyensúlykereséssel fog telni a világban, ekkor derül majd ki, hogy az ukrajnai háborúra és az azt követő időszakra adott és adandó európai energetikai válaszok következtében átrendeződő energiaellátás milyen piaci optimumot fog eredményezni. Ahhoz, hogy a társaság sikeresen vegye az akadályokat, tisztában kell lennie a trendekkel. Az Európai Unió az elektrifikáció és a zöld energia mellett tette le a voksát, ami gyakorlatilag a fosszilis erőműveknek a háttérbe szorulását, a megújulók előretörését eredményezi. Ez a folyamat az MVM Partner számára is új típusú feladatokat tartogat. A szenes erőművek kivezetése, az új fosszilis befektetésekre adott támogatások szinte teljes tilalma vagy jelentős korlátozása azt eredményezi, hogy most a földgáz esetében meglévő infrastruktúrát ugyan lehet használni, de újat már nehezebb szabályozási és finanszírozási körülmények között lehet építeni. Ma már az látszik, hogy egy-két évtized múlva a fosszilis és a zöld energia azonos méretű versenyzőként lesz jelen a piacon. Ugyanakkor Orbán Gábor szerint arról nem szabad elfeledkeznünk, hogya nukleáris energia továbbra is jelen lesz az életünkben. Véleménye szerint enélkül nem tud megvalósulni a zöld átmenet. A vezető úgy gondolja, azMVM Partneregy rendkívül izgalmas munkahely, sok lehetőséget kínál a pályakezdők és a szakmai tapasztalattal rendelkező kollégák számára is. A társaság munkatársai az energiapiac különböző szegmenseivel foglalkoznak, képességeiket pedig tréningek sorozatával fejleszthetik. Az ebből adódó tapasztalatszerzés különösen hasznos lehet a pályakezdők számára. Orbán Gábor ezért mindenkit arra bíztat, hogy csatlakozzon az MVM Partner csapatához.


Dramat Japończyków! Tracą kontrolę nad reaktorem

Sytuacja jest ekstremalnie trudna! W elektrowni atomowej w Fukushimie naukowcy odnotowali wzrost promieniowania i ciśnienie w zabezpieczanym reaktorze. Całemu regionowi grozi katastrofa atomowa Elektrownia atomowa w Fukushimie wyłączyła się automatycznie zaraz po  trzęsieniu. Początkowo specjaliści zapewniali, że sytuacja w niej jest  opanowana. Może była to prawda, ale kilka godzin temu.Teraz sytuacja jest ekstremalnie trudna.W reaktorze numer 1. wzrasta promieniowanie i ciśnienie. Ogłoszono alarm atomowy i ewakuowano już 2000 osób z sąsiedztwa.Jeśli dojdzie do stopienia prętów w rdzeniu elektrowni, dojdzie do  katastrofy, której skutki mogą być równie tragiczne, jak te spowodowane  falą tsunami. Z ta różnicą, że atomowego skażenia nie będzie można się  pozbyć przez setki jak nie tysiące lat.Na pomocJapończykompospieszyli już Amerykanie. Dostarczyli im specjalne chłodziwo do reaktora.>>>>>Co może podrożeć przez trzęsienie ziemi w Japonii?


Már Európában is kimutathatók fukusimai izotópok

A legérzékenyebb nukleáris méréstechnikai eszközökkel már kimutatható Európában a fukusimai erőműből kiszabadult radioaktivitás. A legnagyobb mért dózis tízmilliószor kisebb a természetes háttérsugárzásnál, semmilyen egészségügyi következménye sincs. Kövesse az Indexet Facebookon is! Három héttel a Japánra lesújtó, nukleáris katasztrófát okozó földrengés és cunami után már Európában is kimutatható a sugárszennyezés, számolt be közleményében Aszódi Attila, a Budapesti Műszaki Egyetem Nukleáris Technikai Intézetének igazgatója. Az Országos Atomenergiahivatal tájékoztatása szerint szerdán az európai környezetellenőrző állomások 10–500 μBq/m³ (mikrobecquerel per köbméter) koncentrációban mutattak ki radioaktív jód-131-es izotópot a levegőben. „Ez az aktivitáskoncentráció csak rendkívül érzéken nukleáris méréstechnika segítségével mérhető, sugárvédelmi, egészségügyi következménye egyáltalán nincsen” – írja közleményében Aszódi. A dózisintenzitásban, azaz az embereket érő sugárzás szintjében nem tapasztaltak változást. A méréseket Aszódi leírása szerint úgy végzik, hogy a környezetellenőrző állomásokon speciális szűrőkön folyamatosan levegőt szívnak át, 48 óra alatt 2500 m³-t. A szárón fennmaradt mintán 16–28 órás mérési idővel, nagy felbontású detektorokkal megmérik a sugárzás intenzitását és spektrumát. A maximálisan mért 500 μBq/m³ jód aktivitáskoncentráció azt jelenti, hogy egy köbméter levegőben 33 percenként történik egy-egy radioaktív jódbomlás. „Ez a természetes sugárzás által adott háttérhez képest elhanyagolható dóziskövetkezményekkel jár, annál több mint 10 milliószor kisebb” – írja Aszódi. Kövesse az Indexet Facebookon is!


Vlak s jaderným odpadem přejel aktivistu

Transport vyhořelého jaderného paliva z úpravny ve Francii zpět do německého Gorlebenu si dnes vyžádal historicky první oběť. Vlak naložený speciálními kontejnery přejel francouzského protijaderného aktivistu. Muž následkům zranění podlehl.Tragická nehoda se stala u lotrinského Avricourtu. Třiadvacetiletý mladík se v nepřehledné zatáčce tratě připoutal ke kolejnicím, vlak ale nezastavil a doslova mu odřízl obě nohy. Podle francouzských záchranářů byly všechny oživovací pokusy marné. Další z aktivistů byl při incidentu zraněn.O zhruba 20 kilometrů dál ve městě Laneuveville-devant-Nancy zasáhla policie proti dvojici antijaderných aktivistů ze skupiny Sortir du Nucleaire, která usiluje o odstoupení Francie od jaderné energetiky. Také oni se připoutali ke kolejím řetězy.Podle francouzské železniční společnosti SNCF se jim tak podařilo přepravu radioaktivního odpadu do Německa nakrátko zablokovat. Vlak s vyhořelým jaderným palivem nabral zhruba dvouhodinové zpoždění, pak ale pokračoval po vytyčené trase do severoněmeckého města Danneberg.Příčiny neštěstí se vyšetřují. Vinu za mladíkovu smrt nese částečně francouzská policie, která nezajistila dostatečnou ostrahu trati. Podle státního návladního byla také rychlost vlaku kolem 100 kilometrů v hodině příliš vysoká. Vlak proto nestačil včas zastavit.Účastníci pokračujícího protestu jsou zdrceni. Večer vyšli do ulic okresního města se svíčkami a květinami. Proti přepravě radioaktivního odpadu demonstrovalo už v sobotu u severoněmeckého Gorlebenu nejméně 4500 lidí, přestože soud potvrdil zákaz shromažďování podél trasy přepravy nákladu.Vlak veze 12 kontejnerů odpadu, jenž bude skladován v úložištích u Gorlebenu. Vyhořelé jaderné palivo z německých jaderných elektráren je posíláno ke zpracování do Francie a Británie na základě dohod zavazujících pak Německo ke zpětnému příjmu paliva. Aktivisté tvrdí, že ani kontejnery pro přepravu jaderného odpadu, takzvané castory, ani gorlebenské úložiště nejsou bezpečné.Nynější vláda přijalo zákon o postupném uzavření všech jaderných elektráren, odpadu se tím ale Německo nezbaví. Eurposlankyně za Zelené Rebecca Harms proto vyzvala Schröderův kabinet, aby urychleně přijal zákon o trvalém skladišti jaderného odpadu, protože Gorleben je pouhým meziskladem.


Orbán nem rejteget külföldön vagyont

Kövesse az Indexet Facebookon is! „Csaknem százezer ember követelte a jogállam visszaállítását és az ön lemondását” – mondta az azonnali kérdések órájában Bárándy Gergely. Az MSZP képviselője szerint aggasztó, hogy egy "magyar származású zsidó üzletembert kiáltottak ki ellenségnek. Volt már ilyen a történelemben, csak most nem embereket, hanem szervezeteket kényszerít arra, hogy megbélyegezzék magukat." "Ön elárulja Magyarországot. A civilek üldözése, a tanszabadság veszélyeztetése hazaárulás. Ön a hazánkat egy orosz diktátornak adja el kilóra. Ön egy ellenvéleményt nem tűrő diktátorrá vált sokak szemében, még saját pártcsaládja is ön ellen tiltakozik az EU-ban. Meghallotta-e ez emberek hangját, visszavonja-e a törvényt, és megfontolja-e lemondását?” "Mielőtt bármilyen érdemi kérdésben kifejteném az álláspontomat, bármilyen politikai vitának a származási alapú megközelítését a leghatározottabban visszautasítom. Meg is lep, hogy épp az önök padsorából hangzik el olyan állítás, amelyre azt kell mondanom, antiszemita megközelítésnek nicsen helye" – kezdte válaszát Orbán, aki több olyan azonnali kérdés miatt volt kénytelen megjelenni a parlamentben, amelyre a törvény szerint már válaszolnia kellett. "Dezinformációs kampány zajlik Magyarország ellen, ez nem új dolog, olyan, mint amilyet az alkotmány és a migránsügyben folytattak ellenünk" – mondta Orbán, aki szerint a kormány semmilyen egyetemet, így Soros György egyetemét sem zárja be. Orbán szerint csupán azt akarja a kormány, hogy ne legyenek privilégiumok, minden egyetemre azonos szabályok vonatkozzanak. "Kivétel akkor lehetne talán, ha erről a magyar parlament által ratifikált nemzetközi szerződés rendelkezik." Bárándy szerint a kormány egy akkor még nem elfogadott törvényt kért számon az egyetemtől. A dezinformációt is üres kifogásnak mondta: "80 ezer ember mind megtévesztett?" Orbán új színt vitt válaszába, amelybe többször beleszőtte, hogy "amikor még önök voltak kormányon, a 90-es évek előtt". "Akkor bennünket is irritált, amikor a hatalom azt a kifejezést használta, hogy megtévesztettek, félreértettek. Nem is becsülném le soha a magyar ifjúságot, sosem mondanám azt, amit önök mondtak kormányon, 1990 előtt, hogy aki önök ellen szól, az meg van tévesztve." Orbán közölte, megnyugtat mindenkit, a kormány nem zár be egyetemeket, legfeljebb alapít és újat nyit. Orbán nem Mészáros szóvivője Hiába kérdezte meg lényegében újra az LMP elnöke, ezúttal sem kapott választ arra, mire fizet Mészáros Lőrinc 10 éven át évi 15 millió forintot Orbán Viktor apja vállalkozására egy olyan területért, amelyet Mészáros nem is használ. Hadházy Ákos szerint a válasz különösen fontos lenne, ha egyszer a felcsúti polgármester azt nyilatkozta, hogy vagyona néhány év alatt a jóistennek és a kormányfőnek köszönhetően nőtt ezerszeresére. Hadházy nem zárta ki,hogy a bérlés viszontszívesség, cserébe a vagyongyarapodást eredményező pályázati győzelmekért. „Nem áll módomban elfogadni, hogy kinevezzen Felcsút polgármestere szóvivőjének. Forduljon az érintettekhez” – mondta Orbán, aki Hadházy kérésére sem talált ki jobb választ, hanem megismételte: "Olyan ügyben, amiben személyesen nem veszek részt és magánügyletet érint, forduljon az érintettekhez." Orbán nem kért bocsánatot Bangóné Borbély Ildikó Magyarország budapesti nagykövete, Szemerkényi Réka menesztésével kapcsolatban idézte fel Orbán nyilatkozatát, amely szerint: Nőügyekkel nem foglalkozom. Az MSZP képviselője szerint talán azóta rájöhettek a kormányban, hogy a nőknek is van szavazati joguk, ezért lehetett, hogy Lázár János a csütörtöki kormányinfón kissé módosított. Bangóné arra kért, kérjen bocsánatot kijelentéséért. Mindenkitől elnézést fogok kérni, akit megbántottam vagy megsértettem, ebben az esetben ez nem áll fenn. "Otthon pont elegen nők élnek, hogy lekapjanak a tíz körmömről" – érvelt Orbán, aki szerint valóban számos gazdasági kalkulációban helyet kell adni a nőknek a munkán kívül végzett munkáról, valóban tisztelettel kell beszélni a nőkről. Vona: a kormányfő nemzetbitzonsági kockázat Nagy baj lenne, ha külföldön eltitkolt pénzügyleteket folytatna, vagyont rejtegetnek Orbán vagy családja – mondta a Jobbik elnöke. "Nyugtasson meg, hogy önnek és családjának, szűkebb körének nincsen külföldön eltitkolt vagyona, pénzügylete." "Szedje össze magát és ellentétben az eddigiekkel igyekezzen válaszolni arra a kérdésre, amit feltettem: Önnek családtagjainak és legszűkebb körének van-e eltitkolt vagyona, pénzügye." "E- tekintetben nyugodtan aludhat" – mondta Orbán, kerülve a teljes választ. Vona viszontválaszában azt mondta, "ez nem a felcsúti lelátó, itt nincs szotyola." "Úgy érzem, nagy a baj, mert ön azt hiszi, hogy simicskázással, sorosozással mindent a szőnyeg alá söpörni. Én lettem politikus Soros György támogatásával, vagy ön? Engem tett háromszor miniszterelnökké Simicska Lajos vagy önt? – ismételte meg Vona a kérdését a vagyonra vonatkozóan, igent vagy nemet várva. Orbán ehelyett sajátos jellemzést adott Simicska Lajosról: „messzire jut a magyar parlament akkor, ha arra fordítja az idejét, hogy az önök gazdája ide beküldött, whiskey-szagú kérdéseivel foglalkozik...Megismétlem: szomorú sors, amikor az embernek gazdája van és nem a maga ura. Ezzel szemben Magyarországon a választásokat a szavazópolgárok döntik el, le is válthatnak kormányt. Lehet, hogy van, akit Soros György mozgat, van, akit az önök gazdája, mi egyik közé sem tartozunk.” Ja, lesz egy paksi tárca nélküli miniszter Az LMP frakcióvezetője azzal fordult a kormányfőhöz, hogy még mindig nem késő népszavazást tartani. Szél Bernadett azt kérdezte Orbántól: Orbán szerint a kormány nyílt lapokkal látszott "A Fidesz és a KDNP a paksi beruházásról szól alapszerződést 2014-es parlamenti választás előtt kötötte meg, épp azért, hogy a választás után senki se mondhassa, hogy nem ismerték a kormány energiapolitikáját." A pénzügyi szerződés azért volt ettől elválasztva, hogy ha új kormányt hozna a választás, akkor ne álljon kész helyzet előtt. "Fair eljárás volt, mostani magatartásunk ezért tehát tükrözi a magyar nép akaratát." Szél szerint nincs szó nyílt lapokról, a 11 ezer oldalas szerződésbe nem lehet normálisan betekinteni. " Hogy hívják a ministzerelnököt? Vlagymimrnak vagy Viktornak? Ha önök szerint a magyar állampolgárok támogatják a beruházást, akkor miért nem fogják be a szánkat egy népszavazással? " "Többszöri felszólítás ellenére sem vagyok hajlandó befogni a képviselő asszony száját. A Fidesz támogatja az atomenergiát" – mondta Orbán, aki szerint a rezsicsökkentés, a gazdaság versenyképessége nukleáris energiával biztosítható a leginkább, mert az tűnik a legolcsóbbnak – mondta Orbán, mellékesen hozzátéve, miután egy pillanatra visszakapta a szót: "elfelejtettem mondani, rövidesen tárca nélküli minisztert fogok kinevezni a paksi beruházás összefogására és irányítására." Orbán kiállt Matolcsy országtámadós szövege mellett Sajátos érvvel utasította el Orbán Viktor az MSZP-s Szakács László felvetését, hogy álljon fel egy eseti bizottság, amely kivizsgálja az MNB elnökének nyilatkozatát, amely szerint egy nagy NATO-szövetséges bankpánikkal akarta megbuktatni a kormányt az MNB-n keresztül. – érdeklődött Szakács, megjegyezve, hogy a Fidesz nem támogatta a bizottság felállítását. "A frakcióm magatartása észszerű volt" – mondta Orbán, aki szerint a támadás folyamatosan zajlik, az "a modern korban az állami létezés szükségszerű velejárója. Az ilyen típusú támadásokat eddig elhárítottuk." Majd akkor kell nyilvánossága előtt erről beszámolni, ha egyszer nem járunk sikerrel. – hárította el a kormányfő, hogy Matolcsy György nyilatkozatának megalapozottságát megismerje a közvélemény. Kövesse az Indexet Facebookon is!


Němečtí politici prosazují uzavření jaderné elektrárny Krümmel

Část německé politické scény žádá okamžité uzavření jaderné elektrárny Krümmel na severu země. Tu o víkendu postihla další ze série poruch, které jsou zřejmě vážnějšího charakteru, než se původně myslelo. Pro definitivní odpojení reaktoru ze sítě se vyslovil i ministr zahraničí Frank-Walter Steinmeier.Šéf diplomacie a kandidát sociální demokracie na post kancléře si myslí, že provozovatel Krümmelu, energetický koncern Vattenfall, promrhal dvouletou zkušební lhůtu. Ta prý běžela od poslední velké poruchy, která znamenala dlouhodobý "stop" pro reaktor.Nové potíže podle Steinmeiera dále otřásly důvěrou mnoha Němců v jadernou energetiku. Společnost Vattenfall výzvu odmítla a chce elektrárnu dál provozovat. Strana Zelených mezitím žádá o svolání mimořádného zasedání parlamentního výboru pro životní prostředí.Ten byl měl posoudit, jestli je Vattenfall coby provozovatel jaderných elektráren stále důvěryhodný.Přečtěte si také:Porucha v atomové elektrárně Krümmel je zřejmě mnohem vážnějšíNěkteří němečtí politici vyzývají k bojkotu elektrárenské firmy Vattenfall


NATO zvauje uvies jadrové zbrane do stavu pohotovosti. Reaguje na rastúce hrozby

lenské táty Severoatlantickej aliancie (NATO) rokujú o monosti uvedenia alích jadrových zbraní do stavu pohotovosti. Ide o reakciu na rastúcu hrozbu, ktorú predstavuje Rusko a ína, vyhlásil éf Aliancie Jens Stoltenberg. Nebudem zachádza do operaných podrobností otom, koko jadrových hlavíc by malo by vprevádzke a ktoré by mali by uskladnené, ale tieto otázky musíme konzultova. Apresne to robíme, povedal Stoltenberg vrozhovore pre britský denník Telegraph. Transparentná komunikácia vtejto otázke poda neho pomáha vysla priamy odkaz otom, e NATO je alianciou, ktorá disponuje jadrovými zbraami a pouíva ich ako odstraujúci prostriedok. Cieom Aliancie je, samozrejme, svet bez jadrových zbraní, ale kým budú existova, zostaneme jadrovou alianciou, pretoe svet, vktorom Rusko, ína a Severná Kórea majú jadrové zbrane a NATO nie, je nebezpenejí,dodal. Ruský prezident Vladimir Putin opakovane pohrozil, e Moskva by vprípade mimoriadnych okolností mohla poui jadrové zbrane na svoju obranu. Rusko obviuje západné krajiny, e tlaia svet do jadrovej konfrontácie tým, e poskytujú Ukrajine zbrane vhodnote miliárd dolárov, zktorých niektoré sa pouívajú pri útokoch na ruskomúzemí. Rusko sBieloruskom poas minulého týda spustili druhú fázu spoloných manévrov, ktoré zahajú pouitie taktických jadrových zbraní. Poda ruského ministerstva obrany je cieom cvienia uisti sa, e prísluníci oboch armád a ich vybavenie sú pripravení na ochranu suverenity a územnej celistvosti Moskvy a Minsku. Generálny tajomník NATO pripomenul, e ína masívne investuje do moderných zbraní vrátane svojho jadrového arzenálu, ktorý sa poda neho do roku 2030rozrastie na 1000hlavíc. Poda Stoltenberga môe preto NATO vblízkej budúcnosti eli dvom potenciálnym protivníkom sjadrovými silami íne a Rusku. Samozrejme, e to má svoje dôsledky,"dodal. Zárove vyzval západných spojencov, aby naalej podporovali Kyjev. lenovia Aliancie sa minulý týde dohodli na pláne koordinácie pomoci Ukrajine voblasti dodávok vojenskej techniky a výcviku. Koordinácia pomoci Ukrajine sa tak presunie zneformálnej skupiny vedenej Spojenými tátmi pod oficiálnu misiuNATO. tokholmský medzinárodný ústav pre výskum mieru (SIPRI) vo svojej výronej správe zverejnenej vpondelok uviedol, e devä krajín (USA, Rusko, Spojené kráovstvo, Francúzsko, ína, India, Pakistan, Severná Kórea a Izrael), ktoré disponujú jadrovými zbraami, vlani pokraovalo vmodernizácii svojho jadrového arzenálu a niekoko znich nasadilo nové jadrové zbraové systémy. Vjanuári bolo poda SIPRI celosvetovo na skladoch pripravených na moné pouite 9585jadrových hlavíc zodhadovaného celkového potu 12.121.Vstave vysokej operanej pohotovosti bolo udriavaných pribline 2100balistických rakiet, dodal intitút. To sa poda neho týka najmä jadrového arzenálu Ruska a USA, ale ajíny. Vyhlásenie generálneho tajomníka NATO Jensa Stoltenberga opotrebe uvies jadrové zbrane Aliancie do stavu bojovej pripravenosti je alou eskaláciou napätia, uviedol na brífingu vMoskve hovorca ruského prezidenta Dmitrij Peskov. Peskov reagoval na vyjadrenie generálneho tajomníka NATO Jensa Stoltenberga, ktorý uviedol, e NATO diskutuje ouvedení jadrových zbraní do pohotovosti kvôli hrozbe zo strany Ruska a íny. Aliancia by poda Stoltenberga mala svetu ukáza svoj jadrový arzenál, aby vyslala jasný odkaz svojim protivníkom. To, o Stoltenberg povedal, zjavne nezapadá do kontextu vyhlásenia prijatého vnedeu po konferencii oUkrajine vo vajiarsku, kde sa píe oneprípustnosti takejto rétoriky. Preto poda neho vprípade Stoltenbergovho výroku nejde oni iné ako oaliu eskaláciu napätia. Peskov podotkol, e záverený dokument mierovej konferencie nepodpísali vetci jej úastníci. Naopak, dokument podpísalo aj niekoko krajín priateských kRusku, o vak poda Peskova nepokazí ich vzahy sRuskou federáciou. Agentúra Reuters doplnila, e Rusko a Spojené táty sú svetové jadrové mocnosti, ktoré vlastnia asi 88percent svetového arzenálu jadrových zbraní. Spojené táty majú vpiatich európskych krajinách Taliansku, Nemecku, Turecku, Belgicku a Holandsku rozmiestnených asi 100nestrategických jadrových púm B61. alích pribline 100ich majú na územíUSA. Rusko má zhruba 1558nestrategických jadrových hlavíc. Experti na kontrolu zbraní vak tvrdia, e stanovi ich presný poet je kvôli utajeniuaké.


Az igen: az óceánba engednék a radioaktív vizet

Fukusima — Kitört a botrány a környező országok lakosai és a környezetvédők körében a japán kormány terve miatt.
A fukusimai atomerőmű a Csendes-óceánba akarja engedni a 2011-es katasztrófája óta gyűlő radioaktív sugárzással szennyezett vizét, mert a tárolók akadályozzák a terület újjáépítését. Az óceánba engedés előtt tisztítják ugyan a vizet, de sokan tartanak az újabb katasztrófától. Meg akarnak szabadulni a szennyezett víztől, mert a tokiói olimpián több versenyt az erőműtől hatvan kilométerre rendeznek meg – állt a helyi sajtó beszámolójában.


Időutazás Pakson

Magyarországon van egy gyönyörű Duna-parti település, Paks, amit rajongásig szeretnek az ott élők. A város mellett üzemelő atomerőmű, amely az ország „energiaszíve", döntő szerepet játszik abban, hogy mindig legyen áram a konnektorban. Döntően a Paksi Atomerőműnek köszönhető, hogy itthon olcsó az áram. Paks 2020-ban is a hazai áramtermelés mintegy 50 százalékát biztosította. Az atomerőmű megbízhatóan, biztonságosan és klímabarát módon teszi a dolgát, immár lassan negyven éve. Azután, hogy megszületett az atomerőmű építéséről szóló döntés, Paks a figyelem középpontjába került. Érdekes visszaidézni, hogy a múlt század hetvenes-nyolcvanas éveiben az akkori filmhíradók hogyan számoltak be az ország legnagyobb beruházásáról. Kezdjük1974 márciusával,amikor Szabó Benjámin, a Paksi Atomerőmű miniszteri megbízottja számol be a beruházásról! Szabó Benjámin, a Paksi Atomerőmű miniszteri megbízottja 1975 januárjábanaz akkori filmhíradó már arról tudósít, hogy„...Eddig minden a tervek szerint halad. Elsőként a kiszolgáló létesítmények épülnek fel. Ez itt már az önkiszolgáló rendszerű, 3500 adagos konyha és étterem. Az atomerőmű építkezéseitől pár kilométerre, a Paks fölé emelkedő dombon pedig már állnak az atomváros első házai..." Atomerőmű épül Pakson A paksi beruházás szerepelt Bertha Bulcsu anno népszerű regényében a Kenguruban, amelyet 1975-ben meg is filmesítettek. A szimpatikus főhős, becenevén Kenguru, sofőrként gyakran megfordult a paksi építkezésen. 1978 augusztusában„...Látványos szakaszába érkezett Pakson az első magyarországi atomerőmű építése. A sűrűn egymás mellett égre nyúló acélpillérek jól érzékeltetik már a főépület körvonalait. A magyar beruházások történetében példa nélküli feladat megvalósításán 40 vállalat 4 ezer szakembere dolgozik, de még ez évben újabb ezer építőt várnak Paksra..." A Paksi Atomerőmű építési munkálatai 1979. augusztus:„...Az energiaválság közepette országos figyelem kíséri a Paksi Atomerőmű építkezését. A munka lépést tart az igényekkel, az ütem örvendetesen felgyorsult. Csak az idén több mint hétmilliárd forint értékű munkát kellett, illetve kell itt elvégezni. Hatalmas beruházás ez, hatalmas költséggel, de kifizetődő. A számok és tények önmagukért beszélnek..." 1980. november:„...Csehszlovákiából érkezett meg az első reaktortartály, amely 42 tonna dúsított urán befogadására alkalmas. Az úgynevezett primerköri nukleáris részben ember csak most tartózkodhat, az üzemelés beindulásakor hermetikusan elzárják ezt a részt és minden évben csak egyszer nyitják fel a berendezés ellenőrzésére...." Az ellátásbiztonsági, versenyképességi és a klímavédelmi célok elérése érdekében a nukleáris kapacitás jövőbeli fenntartása szerte a világban megkerülhetetlen, ezért létszükség, hogy a világon a legbiztonságosabbak közé tartozó VVER-1200-as nyomottvizes orosz blokkokkal mihamarabb megvalósuljon a Paks II. Atomerőmű, és a hazai villamosenergia-termelés szolgálatába álljon. A Paksi Atomerőműnek, a Paks II. Atomerőműnek, valamint a jelentős naperőművi fejlesztéseknek köszönhetően Magyarország követendő példa lehet más országok számára is, hiszen 2030-ra a hazai villamosenergia-termelés 90 százaléka már klímabarát lehet. A magát a megújulók fellegváraként reklámozó Németországban ez az arány legfeljebb a 65 százalékot fogja elérni. A Paks II. Atomerőmű a biztonságos és megfizethető energiaellátást legalább 60 éven keresztül fogja garantálni, és remélhetőleg - hasonlóan hozzánk - gyerekeink és unokáink is látni fogják az éppen akkor „futó" kommunikációs platformokon, hogy miként is valósult meg Magyarország XXI. századi történetének legnagyobb beruházása. Szerző: Hárfás Zsolt atomenergetikai szakértő, az atombiztos.blogstar.hu oldal szerzője


Auto není žádný luxus nebo zábava. Dle Fialy je zákaz spalovacích motorů nepřijatelný

Návrh Evropské komise na zákaz výroby a prodeje automobilů se spalovacími motory po roce 2035 je pro vládu nepřijatelný. V rozhovoru v CNN Prima News to řekl premiér Petr Fiala (ODS). Zároveň podpořil jadernou energetiku. Jádro podle něj musí být mezi podporovanými zdroji energie, nutností je podle něj dostavět další bloky jaderných elektráren, jinak nebude mít Česko dost energie v rozumných cenách. "Návrh na zákaz automobilů se spalovacími motory, to by ohrozilo existenčně řadu lidí, kteří u nás osobní automobil nepoužívají jako nějaký luxus nebo pro zábavu," řekl Fiala. Co se týče jaderné energetiky, je podle premiéra nutné najít v EU širší koalici zemí, která má zájem to prosadit. Takzvaná Zelená dohoda pro Evropu (Green Deal) nesmí podle Fialy znamenat zchudnutí občanů. Má za důležité využít nástroje, které EU nabízí, tak, aby to pro Česko bylo výhodné. Čtvrteční několikahodinová debata o jaderné energii a emisních povolenkách, kterou vedli lídři zemí EU na bruselském summitu, skončila bez dohody. Skupina států včetně Česka navrhla prosadit do závěrů jednání, aby Evropská komise jádro zařadila na seznam zelených investic. Tradičně k atomu kritické Rakousko spolu s Německem a Lucemburskem se však postavily proti. Cena elektřiny poroste podle bývalého ministra průmyslu a obchodu Karla Havlíčka (ANO) v příštím roce o 30 až 50 procent, cena plynu o 50 až 70 procent. Vliv na zdražování má podle něj a bývalého premiéra Andreje Babiše (ANO) rostoucí cena emisních povolenek. Jeho vláda chtěla lidem odpustit DPH na příští rok nebo poplatek za obnovitelné zdroje, nový kabinet Spolu (ODS, KDU-ČSL, TOP 09) a Pirátů se STAN chce ale připravit jiná opatření. "Potřebujeme krátkodobě vyřešit, že se řada lidí dostává do energetické chudoby, mají problémy způsobené růstem cen energií, a jsou to problémy existenčního rázu," uvedl premiér. "Jsme si jistí, že není možné postupovat plošnými opatřeními, jak to dosud bylo předcházející vládou navrhováno, ale že je potřeba cíleně pomoci těm, kteří se do energetické chudoby dostali prostřednictvím sociálních dávek a dalších opatření, které je potřeba nastavit," řekl Fiala. Nová vláda také ustavila skupinu ministrů, která se začne věnovat cenám energií a souvisejícím otázkám. Její součástí jsou ministři průmyslu a obchodu Jozef Síkela (za STAN), ministryně životního prostředí Anna Hubáčková (za KDU-ČSL), ministr financí Zbyněk Stanjura (ODS) a ministr práce a sociálních věcí Marian Jurečka (KDU-ČSL). Ten v pátek po prvním zasedání kabinetu uvedl, že by skupina měla jednat v úterý a vládě nejpozději 29. prosince by chtěla předložit konkrétní výstup.


K referendu o jaderné energii přišla v Bulharsku jen pětina obyvatel

Obyvatelé Bulharska hlasovali, jestli se jejich země má ubírat jadernou cestou. Stejně jako v České republice se tam nyní jedná o rozšíření jaderné elektrárny. K referendu se ale dostavilo pouze 20 procent lidí.Jednou z příčin tak malé účasti byl zřejmě i velký mráz, který v Bulharsku panuje. Problémová už ale byla samotná otázka pro referendum.„Má se jaderná energetika v Republice Bulharsko dál rozvíjet výstavbou další atomové elektrárny?“ bylo její znění na volebních lístcích.I z takto nekonkrétní formulace ale všichni vyrozuměli, oč jde – o projekt Belene na řece Dunaj na severu Bulharska, v němž měla mít svého času podíl i společnost ČEZ. Vláda jméno Belene nakonec z otázky vyškrtla, protože takto specifické hlasování by prý bylo neústavní.Belene už se však buduje, stavitelem je ruská firma Atomstrojkexport. Stávající zdroj se rozšiřuje, podobně jako u Temelína.Bulharsko ale stavbu přerušilo a s Ruskem mu hrozí spory. Ptát se tedy, jestli další rozvoj jaderné energie má smysl, nebo ne, je proto nyní otázka spíš pro bulharského premiéra.Bulharský kabinet přerušil dostavbu elektrárny kvůli údajně vysoké ceně. Dalším důvodem je také výhrada ekologů, že zařízení leží v seizmicky aktivní oblasti.Referendu předcházela masivní kampaňReferendu předcházela řada sporů a masivní kampaň, chvílemi až bizarní. V jednom z videospotů například nějaký vědec tvrdí, že by se měla energie přivážet z Marsu a že se kvůli tomu bude stavět kosmodrom na Dunaji v bulharských horách.Jiný hlas pak však řekne: „Ale my tu jeden projekt už máme a to je Belene!“ Proti kampani spustili odpůrci dostavby antikampaň, jejímž hlavním heslem bylo: Bojkotuj i ty.Bulharsko má určité atomové trauma, protože muselo zavírat jaderné reaktory v elektrárně Kozloduj, ležící také na Dunaji, kvůli vstupu do Evropské unie. Nyní řeší hlavně otázku stoupající energetické závislosti na Rusku.


Irán postihlo zemetrasenie: Epicentrum malo blízko jadrovej elektrárne

Zemetrasenie s magnitúdou 5,1 zasiahlo v piatok juhozápad Iránu. Jeho epicentrum sa nachádzalo vo vzdialenosti 45 kilometrov východne od jedinej iránskej jadrovej elektrárne leiacej pri meste Búehr, metropole rovnomennej provincie, informovala agentúra AFP. Iránsky seizmologický ústav na svojej webovej stránke uviedol, e zemetrasenie malo magnitúdu 4,9 a vzniklo v hbke desa kilometrov. Z údajov americkej geologickej sluby USGS vyplýva, e epicentrum zemetrasenia sa nachádzalo 44 kilometrov june od mesta Borázdán ajeho hypocentrum bolo v hbke 38 kilometrov.Výka materiálnych kôd, ktoré zemetrasenie napáchalo, nebola bezprostredne známa. Jadrovú elektráre pri meste Búehr postavilo Rusko. Jej výstavba sa zaala ete v 70. rokoch a bola viackrát preruená. Moskva podpísala s Teheránom multimiliardový kontrakt o jej dokonení v roku 1998; prevádzku spustili v septembri 2011.Elektráre by mala odola zemetraseniu s magnitúdou 8,0. Filipíny zasiahol smrtiaci tajfún: Poet obetí stúpol Filipíny zasiahol smrtiaci tajfún: Poet obetí stúpol


Zeman s poradci podpořili jádro i prolomení těžebních limitů

Poradní tým prezidenta Miloše Zemana, který se v sobotu sešel na zámku v Lánech, podpořil rozvoj jaderné energetiky i prolomení limitů těžby hnědého uhlí. Informoval o tom mluvčí Hradu Jiří Ovčáček. V energetice v Česku pokračuje diskuse o možné stavbě nového jaderného zdroje. Plány dlouhodobě brzdí nejasnosti o způsobu financování. Ministryně průmyslu a obchodu MartaNováková(zaANO), která se jednání v Lánech účastnila, zopakovala, že o finančním modelu stavby nového jaderného bloku by měla vláda rozhodnout do konce letošního roku. V pátek ministryně řekla agentuře Reuters, že se stát bude muset nějakou formou podílet na výstavbě nových jaderných bloků v České republice, nejlépe jako druhý poskytovatel záruk po společnosti ČEZ. Expertní tým pana prezidenta jednoznačně podpořil jadernou energetiku a její další rozvoj. Své místo v energetickém mixu mají nadále mít i tradiční elektrárny, např. uhelné. Tým v této souvislosti podpořil prolomení limitů. „Na státní energetické koncepci a energetickém mixu s podporou výstavby jaderného zdroje se nic nemění. A na schůzce bylo konstatováno, že to bude politické rozhodnutí a bude to na vládě. Investičně-finanční model musí nyní vyřešit vláda a předpokládám, že do konce roku toto rozhodnutí udělá,” řekla po jednání Nováková. O konkrétních zájemcích se podle ní na schůzce nemluvilo. Té se účastnil mimo jiné i její předchůdce ve funkci Tomáš Hüner nebo prezident Hospodářské komoryVladimír Dlouhý. O stavbu nového jaderného bloku v Česku se podle dřívějších informací zajímá šest společností. Jde o ruskou státní společnost Rosatom, francouzskou EDF, jihokorejskou KHNP, čínskou China General Nuclear Power, společný projekt Arevy a Mitsubishi Atmea a americký Westinghouse. Kancléř prezidenta Vratislav Mynář (vlevo) a poradce prezidenta Martin Nejedlý Týdeník Ekonom na konci letošního srpna označil za hlavního favorita Rosatom. „PrezidentMiloš Zemanmá spolu se svým energetickým poradcem Martinem Nejedlým na Rosatom přímé kontakty a současná vláda se geopolitických rizik nebojí,” uvedl týdeník. Záměr stavby kritizují ekologové nebo provozovatelé obnovitelných zdrojů, podle kterých není nový jaderný zdroj třeba. Předseda Komory obnovitelných zdrojů energie Štěpán Chalupa nedávno řekl, že z nových obnovitelných zdrojů může ČR mít během deseti až 15 let stejně elektřiny jako z nového jaderného reaktoru a zároveň šestkrát levněji. „Vítr a slunce dokážeme dobře zálohovat vodními, bioplynovými a plynovými elektrárnami a řízením spotřeby. Pořád to vychází levněji a je to bezpečnější,” uvedl. Územní ekologické limity těžby hnědého uhlí v severních Čechách stanovilo usnesení vlády premiéraPetra Pithartav roce 1991. Limity zaručily městům a obcím, pod nimiž leží uhlí, že nebudou kvůli těžbě zbourány, a jako těžbou nepřekročitelné linie měly chránit zbytky přírody i dopravní a technické infrastruktury severočeské hnědouhelné pánve. KabinetBohuslava Sobotky(ČSSD) v říjnu 2015 rozhodl, že se posunou limity těžby na dole Bílina, kde se tak může těžit do roku 2055. Platné zůstávají limity na Mostecku. Současná vládaAndreje Babiševe svém programovém prohlášení uvádí, že stávající těžební limity hnědého uhlí zachová.


Pontony u Severodvinska jsou plné radiace, zjistili reportéři. Úřady to popírají

Pontony, které se po neúspěšném raketovém testu na střelnici ruského vojenského námořnictva dostaly na břeh u Severodvinska na severu Ruska, vyzařují radiaci několikanásobně překračující normu. Uvedla to archangelská agentura Belomorkanal, jejíž reportéři se k pontonům vypravili s dozimetry, raději se však spokojili s měřením v okolí. „Změřit úroveň radiace na samotné pontony nikdo nepůjde bez odpovídající ochrany. Takoví hlupáci se nenašli,“ uvedl Belomorkanal. Pontony, které dosud neprošly žádnou očistou, leží na břehu, omývány vlnami Bílého moře. V přístupu k nim nic nebrání, ani oplocení, ani výstrahy před nebezpečím, přestože jde o oblíbené výletní místo obyvatel vsi Něnoksa, vzdálené asi čtyři kilometry. Moře podle vesničanů vyhodilo první ponton na břeh 9. srpna, druhý následoval o několik dní později. Ruská pobočka Greenpeace za přirozené radiační pozadí označuje 20 mikrorentgenů za hodinu, ruské úřady mají tuto laťku posunutu k 30 mikrorentgenům, ale dozimetry na místě ukázaly 154 mikrorentgenů - a podle místních obyvatel ještě před pár dny ukazovaly 750 mikrorentgenů. Radioaktivní se jeví i smetí na břehu, u kterého nyní naměřili 186 mikrorentgenů. To odpovídá dávce, jakou běžně dostává pracovník jaderné elektrárny, míní jaderná fyzička Irina Šrajberová. „Velké nebezpečí tu nehrozí, nikdo tu nepobývá stále. Nechápu ale, proč sem nedali výstrahu,“ řekla ruské redakci BBC. Ve vsi Něnoksa radiační pozadí nepřesahovala 14 mikrorentgenů za hodinu. Armádní důstojník vesničany před pár dny varoval, aby se ani nepřibližovali k předmětům, které moře v posledních dnech vyvrhlo na břeh. Kvůli riziku místní rybáři na moře nevyplouvají. Na sociálních sítích obrázky pontonů doprovázejí komentáře "tak vypadá smrt" anebo "raději se ani nekoukej". Šéfka úřadu Rospotrebnadzor, který má na starosti péči o zdraví spotřebitelů, se k laickým měřením vyjádřila skepticky a ujistila, že lidem nic nehrozí. „Specialisté to prověřili a prověřují a zdraví obyvatel žádné riziko nehrozí,“ řekla Anna Popovová agentuře Interfax. Na střelnici vojenského námořnictva u Severodvinska nastala 8. srpna exploze, po které podle místních úřadů radiace krátce vzrostla až na šestnáctinásobek normálu. Exploze si vyžádala životy dvou lidí z ministerstva obrany a pěti odborníků ruské jaderné agentury Rosatom. Moskva dosud podrobně nevysvětlila, co se stalo. Podle ministerstva obrany při zkouškách reaktivního motoru na kapalné palivo došlo k výbuchu a požáru zařízení. V západních médiích se objevily teorie, že u Severodvinska se možná testovala střela s jaderným pohonem, známá jako 9M730 Burevestnik (Buřňák), kterou NATO označuje jako SSC-X-9 Skyfall.


Atomtörténelmet írt Üzbegisztánban az orosz SMR

Üzbegisztán az első olyan ország, ahol az orosz kis teljesítményű moduláris atomerőművi technológiának szavaztak bizalmat. Rögtön hatra szerződtek az innovatív orosz RITM-200N reaktorból 330 MW összteljesítménnyel. A közép-ázsiai áttörés után Afrika lehet a következő állomás, ahol megjelenhet a piacérett orosz SMR-technológia, miután ott is egyre több ország tervezi, hogy atomenergiával csillapítja a növekvő lélekszám és az iparosodás miatt hatványozottan jelentkező energiaéhséget. A szárazföldi mellett akár úszó atomerőművekről is szó lehet, miután utóbbiból már négy éve van működő referenciája a Paks II. Atomerőművet is építő Roszatomnak, ráadásul olyan zord helyen, az Északi-sarkkörön túl, aminél meggyőzőbb referencia aligha kell. Üzbegisztán egyelőre kicsiben gondolkozik Korábban Üzbegisztán és Oroszország már aláírt egy kormányközi megállapodást az atomenergia békés célú felhasználásával kapcsolatos együttműködésről. Vlagyimir Putyin orosz elnök hét eleji üzbegisztáni hivatalos látogatása során a két ország képviselői egy olyan jegyzőkönyvet írtak alá, amely módosítja az eddigi megállapodást, kiterjesztve az együttműködést az orosz technológián alapuló kis moduláris atomerőmű építésére is. Az előrejelzések szerint ugyanis a közép-ázsiai országban 2050-ig a jelenlegi energiaigény megduplázódhat. Üzbegisztán a biztonságos energiaellátást a fosszilis tüzelőanyagoktól való függőség csökkentésével és a klímavédelmi célok teljesítésével egyidejűleg szeretné megoldani. A jelentős uránkinccsel is rendelkező közép-ázsiai ország jelenleg döntően a földgázra, szénre és az olajra támaszkodik az áramtermelésben, de arra törekszik, hogy diverzifikálja a forrásokat. A célok elérése érdekében az energiahatékonyság növelése, az energiaveszteségek csökkentése és a villamosenergia-hálózat fejlesztése mellett kulcsfontosságú, hogy a megújuló energiaforrások, különösen a jó adottságoknak köszönhetően a nap- és szélerőművek mellett az atomenergiában rejlő lehetőségeket is kiaknázzák. Ezért is született 2018-ban a kormányközi megállapodás arról, hogy két orosz, 3+ generációs, az új paksi blokkokhoz hasonló VVER-1200 típusú egységet építenek. A mostani megállapodás szerint az üzbegisztáni Jizzax tartományban hat RITM-200N típusú, egyenként 55 MW villamos teljesítményű, összességében 330 MW kapacitású kis moduláris egységből álló atomerőmű épül, amelyek tervezett üzemideje akár 60 év is lehet. Ez a kapacitás ugyan töredéke az eredetileg tervezett 2400 MW-nak, de nincs szó arról, hogy a 37 millió lakosú ország lemondott volna a nagyobb blokkokról. Nyáron már épül az első üzbég atomerőmű Alekszej Lihacsov, a Roszatom orosz állami atomenergetikai vállalat vezérigazgatója a megállapodás jelentőségét orosz szempontból azzal érzékeltette, hogy a versenytársaitól eltérően nemcsak papíron létező tervek alapján született előzetes megállapodásról van szó, hanem már konkrét építkezésről, hiszen, mint közölte, idén nyáron megkezdik az építkezést. A gyorsaságot részben az teszi lehetővé, hogy a kiválasztott helyszínen már elvégezték a szükséges vizsgálatokat, amelyek igazolták a telephely alkalmasságát és biztonságos voltát. Másrészt, és ez is nagyon lényeges, a RITM-200N olyan típus, amely a „polcról levehető”, azaz sorozatban gyártható, amint tapasztalható ez az eredetileg az új generációs orosz atomjégtörők számára készült RITM-200-as típus esetében, hiszen 2012 óta 10 darab készült a gőzfejlesztővel integrált reaktorból. Az üzbég projekt fővállalkozója a Roszatom lesz, de a kivitelezésébe a többi orosz projektekhez hasonlóan helyi cégek is bekapcsolódhatnak. A jakutföldi Uszty-Janszki járásban már épül Oroszország – és egyben a világ – első szárazföldi SMR-alapú atomerőműve, amelynek „szíve” az orosz atomjégtörőkön jól bevált 3+ generációs, RITM-200 típusú reaktor lesz. Ezeket a modern orosz atomjégtörő hajókon zord sarkvidéki körülmények között alaposan tesztelték és az üzemeltetési tapasztalatok kiválóak. Az Arktika, a Szibir, az Ural, a Jakutia és a Csukotka univerzális atomjégtörők közül az első három atomjégtörő az Északi-sarkvidék nyugati részén már szolgálatban áll, a másik két hajó pedig az idei évben, illetve 2026-ban készül el. Magas szintű a biztonság Az üzbég kis teljesítményű atomerőmű a fent említett orosz szárazföldi atomerőműhöz lesz hasonló. Az egyes egységek teljesítménye 55 MW, az üzemideje pedig akár hatvan év is lehet hatéves üzemanyagciklus mellett. Miután moduláris reaktorról van szó, a jakutföldi blokk teljesítménye még egy blokk építésével 110 MW-ra bővíthető. A létesítmény Oroszország egyik legnagyobb ásványkincs-feldolgozó központját látja majd el villamos energiával, köztük a Kjucsusz, Gyeputatszkoje és Tyiretjak nemes- és színesfémbányáit és az ércfeldolgozókat. Emellett fontos szerepet játszik majd a terület fejlesztésében és az ottani lakosság életkörülményeinek javításában is. A jakutföldi atomerőművet a tervek szerint 2027-ben, 2028-ban helyezik majd üzembe. A kis teljesítményű orosz atomerőmű teljesen integrált kialakítással rendelkezik, amely lehetővé teszi a legmagasabb szintű biztonságot és a gazdasági hatékonyságot. A nukleáris biztonság garantálása érdekében számos innovatív biztonságvédelmi rendszert építenek be. Az aktív és a passzív rendszerek (utóbbiak emberi beavatkozás és villamos energia betáplálás nélkül is képesek ellátni a biztonsági funkciójukat) és a rendszerek optimális kombinációja képes biztosítani a maximális biztonságot. Versenyelőnyben az orosz SMR A kis moduláris egységek előnye, hogy kisebb a beruházási költségigényük és rövidebb az építési idejük. Ugyanakkor, ha több kis moduláris egységből kell ugyanakkora teljesítményt rendszerbe állítani, mint amekkorával egy nagy teljesítményű atomerőmű rendelkezik, akkor már egyértelműen drágább az SMR-technológia, tehát nagy teljesítményigény esetén kifizetődőbb a nagy teljesítményű atomerőmű, arról nem is beszélve, hogy minél nagyobb egy atomerőművi egység, annál olcsóbb az egy megawattórára jutó termelési költség. Egy új, nagy teljesítményű atomerőmű megépítése és kereskedelmi üzembe állítása a biztonság elsőrendűsége mellett kétségtelenül hosszabb folyamat, de ezt követően a legmodernebb atomerőművek szintén legalább 60 éven keresztül állnak a villamosenergia-termelés szolgálatában. A Paks II. projekt keretében megépülő, vagy az Üzbegisztánban is eredetileg tervezett két VVER-1200 típusú egység akár 100 évig is működhet. A kis teljesítményű moduláris reaktorokkal szerelt erőművek jelentősége abban áll, hogy tovább növelheti és bizonyos területeken „testre szabhatóvá”, azaz az energiaigényhez igazíthatóvá teszi az atomerőművi kapacitásokat. Az orosz technológia, mint látható az üzbég példa alapján, immár exportképes. A NAÜ nyilvántartása szerint a világon létező félszáz SMR-típus döntő többsége viszont még csak „tervasztalon” létezik, azaz még sehol sem üzemelnek. Oroszországban, az Északi-sarkkörön túl, már négy éve termel avilág első úszó atomerőműveés a jakutföldi szárazföldi erőmű, illetve az üzbég kis teljesítményű atomerőmű megépítése nyilvánvaló versenyelőnyt biztosít az orosz technológiának, amit aligha lehet figyelmen kívül hagyni azokban az országokban, ahol ilyen erőművet terveznek. A Szerző: Hárfás Zsolt.atomenergetikai szakértő. azatombiztos.blogstar.huoldal szerzője


Az MVM fontolgatja a paksi atomerőmű üzemidejének hosszabbítását

A geopolitikai helyzet megváltozásával indokolja Kóbor György, az MVM Zrt. elnök-vezérigazgatója, hogy elgondolkoztak a paksi atomerőmű üzemidejének meghosszabbításán. A Mátrai Erőmű visszavásárlásával, mely egyelőre több tízmilliárdos mínuszt hozott, szerinte a jövőt vettük meg, a tőzsdére lépés pedig azért szükséges első hazai közvállalatként, mert az MVM gyakorlatilag kinőtte a hazai piacot. Nagyinterjú. Kövesse az Indexet Facebookon is! Mikortól érdemes böngészni a tőzsdei közleményeket, mikor lép tőzsdére az MVM? A tőzsdére lépésről a tulajdonos, a magyar állam dönt. Nekünk azokat a munkákat kell elvégeznünk, amik lehetővé teszik a tőzsdei jelenlétet. December közepén teszünk egy tőzsdeképességi jelentést a tulajdonosnak a hitelminősítésről, a belső folyamatokról, az elvégzett szervezeti módosításokról. Onnantól a tulajdonoson múlik, hogy mikor indul a kibocsátás. A portfóliótisztításon, a hitelminősítők pozitív bírálatán túl mi kell még a részvénykibocsátáshoz? A fentiek mellett például publikálható formába kellett önteni a stratégiánkat, új szervezeti és működési szabályzatot írni, rengeteg feladatunk volt. Illetve már idénre vonatkozóan IFRS-sztenderdre állunk át. Mióta és miért tervezték a tőzsdei bevezetést? Alapvetően finanszírozási kérdés miatt indítottuk el a folyamatot. Az MVM finanszírozását euró- és forintalapú hitelek, banki megállapodások biztosítják. Viszont elértünk egy olyan méretet, amikor látni lehetett, hogy több finanszírozási pillérre van szükség. Ezért készítettünk egy finanszírozási útitervet, ennek volt a része a szeptember eleji, 55 milliárd forint névértékű kötvénykibocsátás is. Az MVM az első közvállalat, mely kötvényt bocsátott ki.Miért döntöttek úgy, hogy ha adósságot kell vállalni, akkor ez ilyen módon történjen? Nyilván ez egyfajta felkészülés is volt a tőzsdei megjelenés előtt. Az is biztos volt, hogy a másodpiacon azok a befektetők jegyzik le majd a kötvényeket, akik eddig is finanszíroztak bennünket. Itt a futamidő igazán érdekes. A bankpiacokon 5-7 éves futamidejű kötvények érhetőek el, a kötvénypiacon viszont ennél jóval hosszabb futamidőre is van kilátás, ezért is léptünk ebbe az irányba, hiszen a mi finanszírozási ciklusunk jellemzően hosszú, mert hosszú élettartamú hálózati, erőművi eszközöket biztosítunk belőlük. A kötvénykibocsátás nemcsak az eszközök finanszírozásáról szólhat, hanem a felvásárlásokhoz szükséges forrásról is: tavaly ősszel az MVM megvette a legnagyobb cseh földgázszolgáltatót, az Innogy Ceská Republikát, idén januártól pedig üzemel a krki cseppfolyósgáz-terminál (LNG). Ezek a tervezett első lépések a régiós terjeszkedésben; mik a további célpontok, és mely piacokon? Ha eszközalapú elköteleződésről beszélünk, az 2014-ben kezdődött, egy pici erdélyi vízerőműről van szó. A markáns megjelenés az valóban az ön által említett csehországi vásárlás és horvátországi megjelenés volt. Az új stratégiánk egyik fontos eleme a külföldre lépés volt, majd a regionális terjeszkedés a szomszédos országok piacainak elemzését követően. Elsősorban a V4-országokat és a Nyugat-Balkánt, vagyis Szerbiát, Boszniát, Észak-Macedóniát céloztuk meg, illetve Romániát. Az MVM egyébként mára már 23 országban van jelen, amelynek zöme európai ország, de Kínában is van érdekeltségünk. Kérem, hogy szűkítsük a kört, hol vásárol legközelebb az MVM? Részleteket nem említhetek. Év végéig 2-3 tranzakciót látok, ami befejeződhet. Rendben. Más: Mészáros Lőrinc cége, az Opus 2017-ben 5,9 milliárd forintért vette az RWE Mátrai Erőműben birtokolt többségi részvénycsomagját, amit a magyar állam 2020-ban az összes külső és egyéb adóssággal együtt mintegy 22 milliárdért vásárolt vissza, úgy, hogy 2017 óta minden évben veszteséget termel az erőmű, tavaly 42 milliárd forintot. A magyar energiaellátásban megkérdőjelezhetetlenül fontos az erőmű szerepe, de egyelőre nem tűnik úgy, mintha jól járt volna így ezzel az állam. Hogy látja? Az ár kérdése mindig relatív. Hadd pontosítsam viszont, hogy a biomasszát előállító Geosolt, a mélyépítő céget, az erőmű-karbantartót, az összes leányvállalatot megvettük a Mátrai Erőművel együtt. Én úgy látom, hogy egy nagyon szerethető projektet nyertünk meg. Nagyon nagy lehetőségek, hozamok rejlenek benne, az értékelés mögött ezek is meghúzódtak. Az erőmű megszerzésével olyan támogatásokhoz is hozzájuthatunk, amikhez egyébként nem lett volna lehetőségünk. Az egész értéklánc cash flow-ja, termelt értéke jóval meghaladja a vételárat: ha úgy tetszik, nem a Mátrai Erőmű múltját, hanem a jövőjét vettük meg. Ebben igaza van, de a külső adósságok kifizetése, a lignit kivezetése, az átállás gázüzemre, a rekultiváció óriási összeget emészt fel, plusz a szén-dioxid-kvóta ára is elkezdett emelkedni, ráadásul korábban talán olcsóbban meg lehetett volna venni az erőművet. Ha valóban arra keressük a választ, hogy jó üzletet kötött-e az állam, akkor tulajdonképp azt érdemes megnézni, volt-e bárki más, aki kifizetett volna ennyi pénzt egy ilyen állapotú erőműre, volt-e versenytárs, aki komoly potenciált látott a Mátraiban? Sokszor hallom, hogy az adófizetők pénzéből vásároltuk az erőművet, de mi egy fillér adófizetői pénzt sem kaptunk. Nem szorulunk rendszeres költségvetési támogatásra, mi fizetünk be 240-250 milliárdot évente a költségvetésbe adók, járulékok formájában. A Mátrai Erőmű felvásárlásának lezárulta, tavaly március óta 4,5-5 milliárdos költséget tudtunk megtakarítani. Ahogy említette, a növekvő kvótaárak miatt biztosítani kell a működést, hiszen Észak-Magyarország, illetve Kelet-Budapest, Zugló és Kerepes energiaellátása másképp nem megoldott. Emellett olyan gazdasági lehetőségek is megnyíltak a felvásárlással, amikbe most még nem szeretnék belemenni. Az energetikában betöltött szerepén kívül a Mátrai Erőmű egyébként a térség egyik legfontosabb munkáltatója. Ezért sem mindegy, hogy mi lesz a sorsa. A North Hungary in Transition (LIFE) projekt keretében az erőmű aktív szerepet vállal a térségi munkahelyek megőrzésében és fejlesztésében is. Az adás-vétel kockázatelemzését a PWC végezte, ám rengeteg kitakart rész van a dokumentumban. Az MSZP társelnöke, Tóth Bertalan emiatt pert indított az MVM ellen, kérve a kitakarásmentes verziót, s a Fővárosi Ítélőtábla első fokon helyt adott ennek, másodfokonelutasította, az indoklás lényege a nemzetbiztonsági érdek volt. Milyen nemzetbiztonsági érdeksérelmet lát abban, hogy – mondjuk – én elolvasom a PWC teljes kockázatelemzését? A tranzakcióink részleteinek nyilvánosságra hozása nem szerencsés, mert ez komoly versenyhátrányt jelent számunkra piaci szereplőként, illetve egy átvilágítási dokumentum részletes megállapításai rossz kezekben ellátásbiztonsági és így nemzetbiztonsági kockázatokat hordozhatnak. Ugyanakkor tudjuk, hogy vannak az állami tulajdonból adódó kötelezettségeink is, ezért az adásvétel alapadatait teljesen nyilvánosságra hoztuk, illetve a kért dokumentumokat is megismerhetővé tettük bizonyos részek kitakarásával. Miközben tervezett javítás alatt állt a Mátrai 5. blokkja, problémák adódtak a gőzturbinával, s emiatt leállt a 3. és a 4. blokk. Mi volt a meghibásodás pontos oka, egyáltalán: milyen állapotban van most az erőmű? Az erőmű 60 éves, emberi léptékkel nézve 110-120 éves, fogalmazzunk úgy, hogy nem mai gyerek, egy ilyen korú ember is be-bevonul a kórházba, mert kezelésre szorul. Az 5. blokkon éves tervezett karbantartást végeztünk, míg másik két kisebb blokkon váratlan alkatrész-meghibásodás történt emlékeim szerint. A mi megközelítésünkben ezek teljesen normális üzemi események. Egy ilyen állapotú erőműnél ezek a kiesések előfordulnak és elő is fognak fordulni. Ezek miatt döntöttünk úgy, hogy a két nagyon öreg 100-as blokkot leállítottuk, a három 200-as pedig működik, az egyik mindig tartalékban van. Az új kazántelepet is azért létesítettük, hogy ha az összes blokkunk állna, a gőzellátást akkor is biztosítani tudjuk, el tudjuk látni az ipari parkot hővel, villannyal. A 2017-es, még a Mészáros-időszakból származó víz- és légszennyezési ügyben indult új eljárással a mostani vezetésnek még van dolga? Nincs, lezárult, a környezetvédelmi hatóság teljesítettnek tekinti az ezzel kapcsolatos előírásokat. A nemzeti klímaterven belül a legnagyobb teher a legnagyobb ÜHG-kibocsátó szektorra, az energiaszektorra hárul, teljesen át kell alakulnia a szektornak, a szénnek 2040-re el kell tűnnie. A verebek azt csiripelik, hogy az ITM a korai cselekvés stratégiát választja. Hogy lehet teljesíteni a szigorú menetrendet? Időarányosan messze túlteljesítjük a 2030-as fotovoltaikus vállalásokat (6500 megawatt), már most 2300 körül járunk, a napelemes célkitűzéseket 2024–25-re el fogjuk érni. A nukleáris létesítmények kapacitásfenntartása, a hidrogén alternatív felhasználásával kapcsolatos előkészítői munka, kísérletek szintén dinamikusan haladnak, európai mércével mi most igen jól állunk az ÜHG-kivezetésben. A Mátrai Erőművön kívül nincs szenes-lignites kapacitás, amit ki kellene vezetni. Forduljunk Paks felé: többéves csúszásban van a Paks II. projekt, az orosz hitel törlesztését is csak 2031-ben kell elkezdeni 2026 helyett, a blokk termelését a törlesztés megkezdéséhez kötötték. Ennek tükrében elgondolkodott azon az MVM, hogy az energiaellátási biztonság érdekében az 1-es blokk 2032-ben lejáró engedélyére kér egy 10 éves hosszabbítást? A Paks II beruházás nem az MVM Csoporthoz tartozik, ugyanakkor a nukleáris kompetenciák terén megkerülhetetlenek vagyunk. Teljesen más a geopolitikai környezet, mint amikor döntés született a Paks II-es beruházásról. Európában mindenhol felgyorsult a szenes erőművek kivezetése. Ilyen értelemben az, aki nukleáris kapacitást épít, geopolitikai erőt létesít. Mivel energetikai szempontból lenne értelme, tulajdonosi oldalról nálunk is felvetődött, hogy vizsgáljuk meg a meglévő blokkok üzemidő-hosszabbításának a lehetőségét. Ez a fő kérdés: bírják-e még 2042-ig az alkatrészek? Így van. A mai Paksi Atomerőmű nem ugyanaz, mint amit anno megépítettek. Folyamatosan fejlesztjük, modernizáljuk, így a mai napig az egyik legbiztonságosabb létesítmény. A normál fejlesztéseken túl bizonyos elemeket a fukusimai események után javítottunk, cseréltünk, most is folyamatban van egy kiemelt irányítástechnikai rekonstrukció. Sok elem van, ami bőven túlélheti a meghosszabbított üzemidőt, de minden elemet alaposan ellenőrizni kell. Plusz ott van a kereskedelemtechnikai kérdés, hogy a termelt villanyáramnak hol lesz a helye, ha tovább termelnek a blokkok, és itt már az egész régiót figyelembe véve kell gondolkodni. A szlovák atomerőmű-fejlesztés folytatásáról nagy viták zajlanak, a cseheknél hasonló helyzet van, pótolniuk kell a kieső szenes kapacitást is. A horvátok, a szerbek aktív megújulóenergia-fejlesztésbe fogtak, a szerbeknek, a bosnyákoknak – közeledve az EU-hoz – szintén gondolni kell a szenes erőművek leszerelésére. Meglátjuk, mit tudunk csinálni a plusz 10 évvel, ha folytatódik a termelés, de mivel a világ energiaigénye évről évre növekszik, az alaperőművek által termelt energia felértékelődik. Plusz ott van egy hasonló mélységű jogi munka is, amit a jogászainknak a korábbi üzemidő-hosszabbításkor el kellett végezniük. Ezen is át kell rágni magunkat. Ez egy összetett és hosszabb folyamat. Döntés rövid távon nem várható. Az Óbudai Gázgyár kármentesítése mikor kezdődhet el? Fónagy János egy parlamenti kérdésre azt a választ adta, önök egy monitoringrendszerrel kezdik meg a szennyezett talaj feltárását, és egy jóváhagyás már megvan ehhez, a Fővárosi Önkormányzaté még nincs. Hogy áll az ügy? Úgy, ahogy ön most felvázolta. Ennyi? A gázgyár kármentesítése európai szinten is az egyik legbonyolultabb feladat. Az üzem 1984-ben állt le, a kármentesítési ügy a 80-as évek vége óta húzódik, és most már kicsit személyes ügyemnek is érzem, hogy lezárjuk, pedig ez egy örökölt dolog, amit anno a Főgáz megvásárlásával kaptunk. Elég komplex a megoldás, mert a terület fővárosi és Graphisoft-tulajdon, ám kármentesíteni nekünk kell, de mások hozzájárulása is szükséges ehhez. A technológiát már kiválasztottuk, de kell a helyi civilek, a kerület, a kerületi lakosok, a főváros és a Graphisoft egyetértése ahhoz, hogy biztosan ezzel a technológiával kezdjük-e meg a kármentesítést. Fontos szempont a finanszírozás is, hiszen ez Európa legnagyobb környezetvédelmi beruházása lesz. Elképzelhetetlennek tartom, hogy az unió ne adna ehhez forrást. Akkor most arra is várunk, hogy valaki ellenőrizze, igényelhető-e erre uniós támogatás? Mivel nem ön-, hanem közérdekű beruházásról van szó, kell hogy legyen uniós lehetőség, ahonnan érkezhet forrás, és persze kell a konszenzus az összes szereplő részéről is. Legalább elindult már valamilyen egyeztetés a szereplők, vagyis a főváros, az MVM, a civilek, a kerület, a Graphisoft képviselői között? Folyamatosak az egyeztetések a felek között. Korábban a részben állami tulajdonú Richter és az állami tulajdonú Mol biztosított részvénypakettet a Semmelweis és a Corvinus Egyetemet fenntartó alapítvány működéséhez. Az MVM is tervez pénzt adni egyetemfenntartásra? 15 egyetemmel van különböző stratégiai vagy projektalapú megállapodásunk, de nincs ilyen tervünk, nincs napirenden ez a kérdés. (Borítókép: Kóbor György. Fotó: Bodnár Patrícia / Index) Kövesse az Indexet Facebookon is!


Dukovany vylepšily chlazení vody. Vyrobí elektřinu pro další tisíce domácností

V Jaderné elektrárně Dukovany letos energetici dokončí optimalizaci provozu chladicích věží. Díky tomu stoupnou podle předběžných výpočtů dodávky elektřiny do sítě o 15 500 megawatthodin (MWh) ročně, což podle firmy ČEZ odpovídá roční spotřebě více než 5000 domácností, řekl mluvčí elektrárny Jiří Bezděk. Roční výroba elektrárny se tak zvýší přibližně o desetinu procenta. Energetici propojili okruhy chladicí vody mezi původními chladicími věžemi a novými nižšími věžemi s ventilátory. Průměrnou teplotu cirkulační chladicí vody tak snížili v průměru o 0,35 stupně Celsia. Částečně modernizovat kvůli tomu bylo potřeba některé potrubní systémy a armatury, což představovalo náklady v nízkých desítkách milionů korun, řekl mluvčí bez podrobností. Chlazení čtyř dukovanských bloků původně zajišťovalo osm věží vysokých 125 metrů s přirozeným prouděním vzduchu. Přibližně před šesti lety byly v jejich sousedství zprovozněné dvě podstatně nižší budovy s ventilátory, které dokážou lépe odolávat zemětřesení a extrémům počasí. Podle dřívějších údajů elektrárny to bylo jedno z bezpečnostních opatření uskutečněných po havárii japonské elektrárny Fukušima. Firma ČEZ spravuje i Jadernou elektrárnu Temelín. „Od spuštění prvního dukovanského bloku se nám podařilo výkon našich jaderných elektráren bezpečně zvýšit téměř o 500 megawattů," uvedl Bohdan Zronek, člen představenstva a ředitel divize jaderná energetika. Získaný výkon v jaderných elektrárnách přirovnal ke stavbě menšího jaderného bloku nebo velké uhelné elektrárny. Obě jaderné elektrárny má ČEZ v plánu provozovat alespoň 60 let. Přizpůsobuje tomu plán investic. V Dukovanech se podle údajů firmy roční průměrné investice pohybují okolo dvou miliard korun. Elektrárny Dukovany a Temelín dlouhodobě pokrývají přes 40 procent spotřeby elektřiny v ČR, vloni dodaly v součtu 30,73 terawatthodiny (TWh) elektřiny. Temelín vyrobil 15,86 TWh a Dukovany 14,87 TWh. Letošní výroba dukovanské elektrárny převýšila 6,8 TWh. Od 3. června je podle plánu odstavený čtvrtý blok Dukovan, zbývající tři bloky jsou v provozu. Dukovanské bloky byly uváděné do provozu v letech 1985 až 1987. Po dokončení měla podle webu firmy ČEZ dukovanská elektrárna instalovaný výkon 1760 megawattů (MW), od té doby stoupl na 2040 MW. V březnu zahájil ČEZ tendr na stavbu nového bloku Dukovan.


KLDR loni porušila sankce, vyvážela ropu a uhlí, tvrdí důvěrný dokument Rady bezpečnosti OSN

Dovoz ropy, ale i vývoz uhlí za 370 milionů dolarů (asi 8,5 miliardy Kč), při němž pomáhaly činské lodě. Takového porušení sankcí OSN se loni dopustila Severní Korea. S odvoláním na důvěrnou zprávu Rady bezpečnosti OSN to v pondělí napsala agentura Reuters.KLDR podle zprávy, určené pro potřeby Rady bezpečnosti OSN, také přes odmítavý postoj světového společenství a jeho sankční opatření dál posilovala svůj jaderný a raketový program.„KLDR v roce 2019 nezastavila své nedovolené programy jaderných a raketových zbraní, v rozporu s rezolucemi Rady bezpečnosti OSN,“ stojí v 67stránkové zprávě, která má být zveřejněna příští měsíc. Dokument upozorňuje také na to, že Pchjongjang využívá i nedovolených externích zakázek na některé komponenty a technologie.Severní Korea je od roku 2006 terčem sankcí OSN, které patnáctičlenná Rada bezpečnosti postupně ještě posílila ve snaze omezit financování jaderných a raketových programů totalitní KLDR.Výbor monitorující uplatňování sankcí ve zprávě s odvoláním na poznatky od nejmenované členské země OSN upozornil, že KLDR ve snaze vyhnout se dopadu sankcí začala vyvážet miliony tun zboží za pomocí člunů. A to přes fakt, že podobný export má od roku 2017 zakázaný.KLDR takto dokázala mezi loňským lednem až srpnem vyvézt 3,7 milionu tun uhlí v odhadované hodnotě 370 milionů dolarů. Většina - odhadem 2,8 milionu tun - se uskutečnila překládkou ze severokorejských na čínské čluny. Severní Korea také vyvezla do čínských přístavů nejméně milion tun písku v hodnotě asi 22 milionů dolarů.Čína, která je hlavním spojencem KLDR, opakovaně tvrdí, že sankce OSN dodržuje.Sankce od roku 2017 dovoz ropy do KLDR omezily na půl milionu barelů. Podle zprávy ale Spojené státy v minulých deseti měsících opakovaně hlásily, že dovoz ropy „mnohokrát“ překročil povolené množství.Sankce OSN sice nemají poškozovat severokorejské civilisty, nicméně zpráva připustila, že „nepochybně měly nezamýšlený dopad na humanitární situaci a poskytování pomoci, ačkoli přístup k údajům a důkazům je omezený a neexistuje žádná spolehlivá metoda, která by oddělila sankce OSN od jiných faktorů“.Rusko a Čína vyjádřily obavy, že sankce poškozují severokorejské civilisty, a vyjádřily naději, že uvolnění některých omezení by mohlo pomoci prolomit patovou situaci v jednáních o jaderných zbraních mezi Washingtonem a Pchjongjangem.Další stálí členové RB OSN, Spojené státy, Francie a Británie ale usoudili, že ještě nenastal čas o zrušení sankcí uvažovat.Severokorejský vůdce koncem loňského roku prohlásil, že KLDR už není vázána jednostranným závazkem zastavit jaderné a raketové zkoušky. Vytkl Spojeným státům, že nevyužily lhůty k pokroku v jednáních o jaderném odzbrojení 2019, a kritizoval je za „brutální a nelidské“ sankce.KLDR podle zprávy OSN v loňském roce provedla 13 raketových zkoušek a vypustila nejméně 25 raket, včetně nových typů raket krátkého doletu a raket odpalovaných z ponorek.Zpráva vytýká KLDR také hackerské útoky na finanční instituce a kryptoměny ve světě. „Tyto útoky vedly k peněžním ztrátám a poskytly KLDR nedovolené příjmy, které porušovaly finanční sankce,“ uvedla zpráva. Pro tyto útoky je příznačné chabé riziko, vysoké výnosy a obtížná zjistitelnost.


Hüner opouští řízení energetiky. Vystřídá ho Pazdera

Jedna z nejvýznamnějším postav české energetiky, náměstek ministra průmyslu Tomáš Hüner, dnes končí ve své funkci. Nahradí ho František Pazdera, muž s pověstí jaderného nadšence. Jeho jmenování do funkce se nelíbí hlavně ekologům.Pazdera dříve pracoval jako ředitel Ústavu jaderného výzkumu v Řeži. Naposledy působil v elektrárenské společnosti ČEZ. Je spoluautorem pracovních verzí nové energetické koncepce, které všechny počítají s mohutným rozvojem jaderné energie.„Myslím, že ten názor se vyvíjí tak, jak jsou jednotlivé verze energetické koncepce diskutovány v Radě vlády pro energetickou surovinovou strategii. Faktem je, že těch variant, jakým způsobem zabezpečit energii pro další generace tak, aby to bylo za přijatelnou cenu a s přijatelným vlivem na životní prostředí, není mnoho,“  uvedl Pazdera v Ranním interview Radiožurnálu.Podle návrhů nové energetické koncepce by do roku 2050 mělo vzniknout až čtrnáct nových jaderných bloků. „Myslím, že je to o úsporách. Jestliže máme na jedné straně redukovat  emise skleníkových plynů a na druhé straně zajistit energii pro obyvatelstvo, tak je to o tom, kolik vlastně budeme spotřebovávat. A samozřejmě tady se třeba MPO a MŽP poněkud liší,“ řekl.Pazderovu jadernou orientaci podporuje i někdejší ředitel společnosti ČEZ Jaroslav Míl, který se také podílí na přípravě státní energetické koncepce. Je zastáncem dostavby Temelína, se kterou by se podle něho nemělo otálet.„S tendrem na Temelín jsme měli začít podstatně dřív, protože pak se dostaneme pod tlak s životností jaderné elektrárny Dukovany. Česká republika nemá na to stavět dvě elektrárny současně – ani ekonomicky, ani personálně. Víme-li, že jsme schopni zachovat Dukovany v provozu do roku 2025, je potřeba s Temelínem co nejrychleji a zkrátit řadu správních lhůt,“ řekl Radiožurnálu.Podle Míla je optimálním řešením vyvážený energetický mix, který musí vycházet z preferencí České republiky a jejích přírodních podmínek. „Musíme si říct, jestli ČR chce být exportní, importní nebo neutrální. Podle dohody máme být spíš neutrální s možným přebytkem na export. Jaderný podíl může být 35, maximálně 40 procent, určitě ne 80, jak se někde uvádí,“ upozornil.Ekologové: Bývalý zaměstnanec ČEZu je nepřijatelnýS Pazderovým jmenováním nesouhlasí ekologové. Edvard Sequens z ekologického sdružení Calla vidí problém i v tom, že František Pazdera na ministerstvo přichází z manažerské pozice v elektrárenské společnosti ČEZ.„Tím, že bude jmenován na pozici náměstka ministra průmyslu, je to takové provázání, větší posilování role ČEZu v české energetice. Náměstek pro energetiku, to je vlastně hlavní člověk, který má hlídat za stát, co se všechno v energetice bude dít. Bude-li to všechno ve prospěch největší elektrárenské společnosti, nemůže to znamenat nic dobrého,“ varuje.Pazdera v Ranním Interview Radiožurnálu ale řekl, že není svázán s žádnou firmou či politickými stranami. „A myslím si, že je to o znalostech, analýzách. A potom to konečné rozhodnutí je na politicích. Odborníci by podle mě neměli rozhodovat,“ uvedl.Ekologické organizace kromě Pazderovy minulosti kritizují i neekologické okolnosti doprovázející jadernou koncepci. „Podle propočítané koncepce ekologů by stávající jaderné elektrárny pokračovaly ve výrobě, ale nestavěli bychom už další. Nechceme přistoupit na ministerskou koncepci, která chce otevřít uranové doly, postavit další reaktory a energii vyvážet,“ kritizuje plány ministra Kocourka Vojtěch Kotecký z hnutí Duha.Bývalý náměstek Tomáš Hüner, podle serveru Česká pozice, skončil na ministerstvu hlavně kvůli tomu, že nesouhlasil s novou energetickou koncepcí a byl zastáncem úpravy hnědouhelných těžebních limitů.


Z ostreovanej Záporoskej jadrovej elektrárne neunikla radiácia, funguje len jeden reaktor

Pri poiari výcvikovej budovy, ktorý vznikol po zásahu ruskou strelou, utrpeli zranenia dvaja udia. Medzinárodná agentúra pre atómovú energiu (MAAE) informuje, e zostreovanej jadrovej elektrárne na Ukrajine neunikla radiácia. Generálny riadite MAAE Rafael Mariano Grossi uviedol, e agentúra je po útoku vkontakte sukrajinským regulátorom pre jadrovú energiu aj Záporoskou jadrovou elektrárou. Poda prevádzkovatea Enerhoatom aj regulátora je situácia na mieste mimoriadne napätá a nároná. Velektrárni momentálne funguje len jeden reaktor, a to na zhruba 60percent. Po zmätoných prvotných správach Grossi vysvetlil, e strela ruských síl zasiahla výcvikovú budovu a nie súas reaktora. Poiar, ktorý na mieste vypukol, u uhasili a dvaja udia vjeho dôsledku utrpeli zranenia. Enerhoatom zase informoval, e útok nepreili traja ukrajinskí vojaci a dvaja utrpeli zranenia. Reaktor je poda éfa MAAE pod kontrolou Ukrajincov.


Marsjańska misja wstrzymana!

W NASA nerwowa atmosfera – marsjańska misja została wstrzymana! Łazik Curiosity przełączono na systemy awaryjne.... po tym jak zepsuła się pamięć flash komputera Do awarii doszło prawdopodobnie w wyniku napromieniowania pamięci flash – informuje amerykańska agencja kosmicznaNASA.Już w weekend łazik Curiosity przełączono na systemy awaryjne.W poniedziałek podjęto próby ponownego uruchomienia uszkodzonego komputera, a technicy zajmują się naprawą awarii zdalnie. Według nich problem dotyczy właśnie pamięci flash, która mogła zostać uszkodzona przez promieniowanie radioaktywne. – „Jeśli miałbym wskazać najbardziej prawdopodobną przyczynę, to by było to”  – powiedział agencji Reuters Richard Cook, kierownik projektu. Eksperci NASA mają nadzieję, że łazik Curiosity, który naMarsieprowadzi analizy próbek skał, jeszcze w tym tygodniu wróci do pracy badawczej. Zobacz także: >>>Wylądowaliśmy na Marsie! Hurra! >>>Byliśmy w archiwum Disneya!


ernoby dostane nový sarkofág, zaala sa komplikovaná operácia

Nová kontrukcia stála 1,5 miliardy eur a má ma ivotnos sto rokov. KYJEV. V ernobyle v pondelok zaala zloitá operácia presunu nového obrieho krytu nad havarovaný tvrtý blok, ktorého explózia v roku 1986 vyvolala najväiu katastrofu v dejinách jadrovej energetiky.SkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamouSkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamou Gigantická kontrukcia s váhou viac ako 36-tisíc ton, dlhá 165 metrov a vysoká 110 metrov sa bude nad trosky jadrového reaktora presúva tyri dni. Nový kryt zostavili v nezamorenej zóne 327 metrov od reaktora a túto vzdialenos musí teraz prekona. Postará sa o to poda agentúry Interfax 224 hydraulických zdvihákov, ktoré kontrukciu posunú o 60 centimetrov behom jedného "kroku". Celkovo bude kryt v pohybe 33 hodín istého asu. Po dokonení operácie kryt utesnia peciálnymi hermetickými membránami tak, aby pod ním mohli demontova pôvodný "sarkofág", ktorý je starý 30 rokov. Spracujú takisto rádioaktívny odpad. Kontrukciu, najväiu svojho druhu na svete, vyrobilo konzorcium francúzskych firiem. Po rozsiahlych prípravných prácach zaali s výstavbou v roku 2012. Vzhadom k obrím rozmerom kryt najprv zmontovali do dvoch astí, ktoré sa vlani podarilo prepoji a osadi eriavom, ktorý starý kryt demontuje. Nová kontrukcia stála 1,5 miliardy eura má ma ivotnos sto rokov. Príinou katastrofyernobyskejelektrárne bola zrejme chyba personálu, ktorý sa pravdepodobne dopustil hrubého poruenia bezpenostných pravidiel. Poda ukrajinských médií si ale mnohí odborníci zárove myslia, e podiel na neastí mala aj chybná kontrukcia sovietskeho reaktora, o ktorého nedostatkoch obsluha nevedela. Okolo miesta tragédie vznikla tridsakilometrová neobývatená zóna. Výroba elektriny v nepokodených blokoch elektrárne skonila a v roku 2000.


Növekszik a Nukleáris Pénzügyi Alap

Az elmúlt év, 2007 végén már 114,5 milliárd forint volt a Nukleáris Pénzügyi Alapban, amelyből az atomerőmű leszerelését és a keletkező radioaktív hulladékok kezelését és elhelyezését finanszírozzák - mondta el Rónaky József, az Országos Atomenergia Hivatal főigazgatója kedden, az alap és a Radioaktív Hulladékokat Kezelő Kht. megalakításának 10. évfordulója alkalmából tartott sajtóbeszélgetésen kedden Budapesten. Az MTI kérdésére válaszolva a főigazgató közölte: a tavalyi felhasználás mintegy 15 milliárd forintot tett ki. Rónaky József hangsúlyozta, hogy a nukleáris áramtermelés az egyetlen, amelynek árába beépülnek a jövőbeni - a leszerelés, a hulladékelhelyezés - költségei is. A paksi atomerőmű kilowattóránként közel 10 forint termelői árának mintegy egynegyede a Nukleáris Pénzügyi Alapba kerül. A beszélgetésen résztvevő Szabó Pál, közlekedési, hírközlési és energiaügyi miniszter jelezte, hogy hamarosan megkezdődik a szakmai párbeszéd új atomerőművi blokk lehetséges telepítéséről, amit majd a társadalmi párbeszéd követ. Hegyháti József, a Radioaktív Hulladékokat Kezelő Kft. ügyvezető igazgatója bejelentette, hogy a Bátaapátiban épülő Nemzeti Radioaktívhulladék-Tároló, amely a kis- és közepes aktivitású hulladék végső elhelyezését szolgálja, már csak az üzemelési engedélyre vár, és várhatóan 2008 szeptemberében üzembe is helyezik.


V predveer ernobyu vyli do ulíc desiatky tisíc udí

Takmer 150 tisíc Nemcov sa zúastnilo na protestoch voi jadrovej energetike, ktoré sa konali v pondelok v 12 nemeckých mestách. udia vyli do ulíc v predveer 25. výroia katastrofy v ukrajinskej elektrární ernoby a v reakcii na udalosti v japonskej Fukuime. Nemci svoj protest vyjadrili aj na miestach, kde stoja nemecké jadrové zariadenia. Zhromadení vak poas demontrácií vyjadrovali nesúhlas aj svojenskými operáciami vLíbyi a Afganistane. Vreakcii na katastrofu vo Fukuime vláda nemeckej kancelárky Angely Merkelovej doasne zastavila prevádzku siedmich najstarích atómových elektrární, ktoré vstúpili do prevádzky pred rokom 1980.Moratórium má plati najmenej tri mesiace, poas ktorých úrady vykonajú bezpenostné previerky. Nemecko má celkovo 17jadrových elektrární. Vláda minulý rok predila ivotnos najstarích atómových elektrární o12rokov, priom Nemecko sa malo sta krajinou bez jadrovej energetiky od roku 2021.Po havárii vo Fukuime mnohí iadajú odstavenie vetkých elektrární pred rokom2020.


USA trestají zahraniční firmy za obchod s Íránem

Západ opět zpřísnil sankce proti Íranu kvůli jeho jadernému programu Washington- Spojené státy v úterý oznámily uvalení sankcí na řadu firem i jednotlivců z různých zemí za jejich obchodní vztahy s Íránem. Patří mezi ně například venezuelská státní ropná společnost PDVSA a spolu s ní i šestnáct společností a osob, například z Číny, Sýrie nebo Běloruska. Podle amerického ministerstva zahraničních věcí tyto právnické i fyzické osoby v rozporu s americkými a mezinárodními nařízeními dodávaly Íránu, ale také Severní Koreji a Sýrii některé strategické produkty nebo technologiepotřebné pro vývoj jaderných zbraní. Již včera rozšířila sankce proti Teheránu Evropská unie. Na seznam íránských firem a jednotlivců, jimž zmrazila aktiva či zakázala vstup na své území, připsala dalších sto subjektů. Jednou z postižených firem je banka Europaeisch-Iranische Handelsbank, která sídlí v německém Hamburku. Banka slouží i k financování jaderného programu. Západ dlouhodobě podezírá Teherán z toho, že se snaží vyvinout jaderné zbraně. Írán to ale popírá a tvrdí, že nukleární program rozvíjí pouze kvůli civilním účelům.  Důvodem nového kola sankcí je skutečnost, že podle čelných západních představitelů se nikam nepohnula jednání sTeheránem o jeho jaderných aktivitách. Ekonomické a finanční sankce mají přimět íránské vedení ke změně postoje. Írán chceodvetou zavést sankce proti 26 americkým představitelům, kteří se podle něj dopustili mezinárodního terorismu, když poslali americké vojáky do Iráku a Afghánistánu. Jakého druhu sankce budou, neupřesnil. Vzhledem k tomu, že Američané v Íránu kvůli dlouhodobě napjatým vztahům mezi oběma zeměmi nemají majetek, vyhlášení finančních sankcí by bylo neúčinné.


Hitachi może przenieść atomową centralę do Wielkiej Brytanii

Japoński koncern Hitachi może rozważyć przeniesienie do Wielkiej Brytanii centrali swojej spółki zajmującej się energetyką atomową w przypadku pozytywnej decyzji o inwestycji w brytyjskie elektrownie atomowe – poinformował dziennik Daily Telegraph. Dziennik poinformował, że taki sygnał miał wyjść od samego szefa japońskiego giganta Hiroaki Nakanishiego. Powiedział on gazecie, że Londyn byłby znakomitym miejscem ze względu na zlokalizowanie tam globalnego centrum sektora finansowego. Hitachi przejął w 2012 roku większościowy pakiet udziałów w projekcie atomowym Horizon, który przewiduje budowę w Wielkiej Brytanii od czterech do sześciu nowych elektrowni atomowych. Pierwsza z nich ma powstać na wyspie Anglesey u północno-zachodnich wybrzeży Walii. Japoński koncern jest w trakcie konsultacji, których celem jest dopuszczenie do użytku na terenie Wielkiej Brytanii swojego reaktora ABWR, który miałby zasilać przyszłe elektrownie. Hitachi przewiduje, że ostateczna decyzja o inwestycji może zapaść w okolicach 2018 roku, a elektrownia powstanie najwcześniej w 2024 roku. Hitachi nie ukrywa, że w przypadku przeniesienia centrum swojej działalności w sektorze atomowym do Wielkiej Brytanii, kraj ten stałby się źródłem eksportu technologii nuklearnych na całą Europę. Według prezesa koncernu byłoby to bardzo utrudnione, jeśli Wielka Brytania zadecydowałaby o wystąpieniu z Unii Europejskiej. Przeniesienie działalności w sektorze atomowym do Wielkiej Brytanii nie byłoby pierwszym takim przypadkiem w japońskim koncernie. Hitachi postanowił bowiem przenieść do Londynu swoją spółkę działającą w sektorze kolejowym po tym, jak wygrała ona wart 1,2 mld funtów przetarg na dostarczenie floty pociągów typu inter-city. (mkw)


Írán začne opět prodávat ropu, trhy reagují bezmyšlenkovitě. Cena klesla pod 28 dolarů

Severomořská ropa Brent dnes v asijském obchodování sestoupila až na 27,67 dolaru za barel, tedy na nejnižší hodnotu od roku 2003. Trh se připravuje na zvýšení íránských dodávek této strategické suroviny poté, co Spojené státy a Evropská unie ohlásily rušení sankcí vůči Íránu. Podle analytiků přichází íránský vývoz ve velmi špatnou dobu. Na světovém trhu panuje chronický nadbytek ropy. Londýn / New York -Světové cenyropyzahájily nový týden propadem a například cena ropy Brent sestoupila až pod hranici 28 dolarů za barel na zhruba třináctileté minimum. Trh se připravuje na zvýšení íránských dodávek této strategické suroviny poté, co Spojené státy a Evropská unie ohlásily rušenísankcívůčiÍránuuplatňovaných kvůli kontroverznímu íránskémujadernému programu. Severomořská ropa Brent dnes v asijském obchodování sestoupila až na 27,67 dolaru za barel, tedy na nejnižší hodnotu od roku 2003. Později mírně oživila a kolem osmé hodiny ranní se obchodovala za zhruba 28,37 dolaru za barel, což bylo stále o zhruba dvě procenta méně než cena v závěru pátečního obchodování. Americká lehká ropa WTI se dnes časně ráno propadla až na 28,36 dolaru za barel, což je rovněž minimum od roku 2003. Kolemosmé hodiny ranníse pohybovala kolem 28,86 USD se ztrátou téměř dvou procent. Mezinárodní agentura pro atomovou energii (MAAE) dospěla k závěru, že Teherán dodržuje závazky z loňské červencové dohody o omezení tohoto programu, načež Spojené státy a Evropská unie v sobotu oznámily rušení sankcí vůči Íránu uplatňovaných kvůli kontroverznímu íránskému jadernému programu. Náměstek íránského ministra ropného průmyslu pak v neděli prohlásil, že Teherán se po zrušení protiíránských sankcí chystá zvýšit vývoz ropy o půl milionu barelů denně. Podle analytiků společnosti Barclays přichází íránský vývoz ve velmi špatnou dobu. Na světovém trhu panuje chronický nadbytek ropy, kvůli kterému ceny této suroviny klesly od poloviny roku 2014 o více než 75 procent. Jenom od začátku tohoto roku spadly o více než čtvrtinu. Za celý minulý týden klesla cena Brentu o 13,7 procenta. Byl to její třetí týdenní propad v řadě. Podle obchodníků je ale nejnovější propad cen v reakci na vývoj kolem Íránu bezmyšlenkovitou reakcí. Íránské ambice na zvýšení denního exportu o 500 000 barelů prý nejsou příliš realistické a zemi údajně nějaký čas potrvá, než obnoví vývozní infrastrukturu, která má za sebou roky nedostatečných investic. Írán, který je členským státem ropného kartelu OPEC, má však nejméně deset obřích tankerů plných ropy, které by mohly zamířit na trh. Analytici tudíž předpokládají, že ceny ropy ještě klesnou.


Nem kaphatunk a radioaktív szennyezésből ártalmas mennyiséget

"Egészségre ártalmas mennyiségben még a Japánnal szomszédos Koreáig sem fog eljutni a levegővel a Fukushimából kibocsájtott radioaktív szennyezés, nemhogy Magyarországra" - írja az MTI-nek írt nyílt levelében dr. Turai István, az Országos "Frédéric Joliot-Curie" Sugárbiológiai és Sugáregészségügyi Kutatóintézet (OSSKI) vezetője. "Csernobilból nagyságrendekkel több radioaktív izotóp került ki a környezetbe, hiszen ott a reaktortartály fedelét lerobbantotta a gőznyomás, és az urán fűtőelemek nyitottá váltak. Azokból szabadon és töményen párolgott a sugárszennyezett gőz, ami 1-2 ezer kilométerre ugyan jól mérhető szennyeződést és a belégzés útján lakossági felvételt is eredményezett, de egészségkárosodás kiváltására képtelen mértékben" - áll a kutatóintézet közleményében. A csernobili katasztrófa évében a hazai népesség a természetes eredetű 3,1 mSv sugárterhelés mellé átlagosan 0,2 mSv-t kapott Csernobilból azOSSKI-ban elvégzett sok száz személy és több tízezer élelmiszer és környezeti minta radioaktivitásának mérése és sugáregészségügyi értékelése alapján, amelynek egészségkárosító hatása az intézet közleménye szerint nincs. A sugárbetegség tünetei 1000 mSv egész testet ért dózisnál kezdődnek, amely érték 5000-szer nagyobb a Csernobiltól származó átlagos hazai lakossági dózisnál. Dr. Turai István a még 1993-ban a Medicina Kiadó által megjelentetett "Sugáregészségügyi ismeretek" című könyvében leírta, hogy Csernobil miatt hazánkban sugársérülés nem lépett fel, és nem léphet fel. Még a kijevi MALÉV képviselő 12 éves fiának szervezetében lévő - az intézetben mért - radioaktív anyagok mennyisége is körülbelül 1000-szor volt kisebb az enyhe lefolyású sugársérülés kiváltására képes dózisnál. Tekintettel a japán helyzet miatt aggódókra, az intézet az említett könyvet most feltöltöttehonlapjára. A kiadványban 45 kérdésre kapunk ma is érvényes válaszokat a lakossági sugárterhelés forrásairól és mértékéről, az ionizáló sugárzás hatásairól az emberben, Csernobil hatásairól, a hatóságok és a lakosság teendőiről nukleáris baleset esetén.


Poiar v ernobyskej zóne stále nie je pod kontrolou, vinníka u nali

Hodnoty rádioaktívneho iarenia v susediacich oblastiach sa pohybujú v rámci normy. KYJEV. Poiar porastov v uzavretej zóne okoloernobyskejjadrovej elektrárne na Ukrajine nie je ani takmer týde po svojom vypuknutí pod kontrolou. V nasadení je celkovo 380 hasiov, oznámil v piatok úrad civilnej ochrany v Kyjeve. Suchépoasiepriaznivé pre írenie poiaru by malo v oblasti naalej pretrva. Poda meteorológov sa výdatnejie zráky oakávajú a budúci utorok. Hodnoty rádioaktívneho iarenia v susediacich obývaných oblastiach sa pohybujú v rámci normy, vyplýva z oznámenia, o ktorom informovala agentúra DPA. Poiar trávnatých porastov vypukol minulú sobotu. Ukrajinské úrady následne oznámili, e úrove radiácie v oblasti zachvátenej poiarmi je výrazne zvýená. V hlavnom meste Kyjev, vzdialenom asi sto kilometrov june, vak bola úrove radiácie v norme. Polícia nala u aj osobu, ktorá poiar spôsobila podpálením suchej trávy. Ide o 27-roného mua, ktorý poda vlastných slov trávu podpálil "pre zábavu", ale neskôr, ke sa ohe pod vplyvom vetra rýchlo rozíril, ho u nedokázal uhasi. Po havárii v ernobyskej jadrovej elektrárni, ku ktorej dolo 26. apríla 1986, vytvorili okolo nej uzavretú zónu s rozlohou 2600 tvorcových kilometrov. Táto oblas je neobývaná, výnimku tvorí asi 200 udí, ktorí sa odmietajú podriadi príkazom úradov. Lesné poiare v tejto oblasti sú pomerne astým javom. Niektoré z nich vypuknú, ke obyvatelia zaiatkom jari vypaujú suchú trávu, o je rozírená prax nielen na Ukrajine, ale aj v Rusku a niektorých alích bývalých sovietskych republikách, ktorá asto vedie k niivým lesným poiarom.


Místo pro jaderné úložiště se vybere ze čtyř lokalit, rozhodla vláda

Hlubinné úložiště jaderného odpadu má v Česku vzniknout na jedné ze čtyř následujících lokalit - Janoch u Temelína, Horka na Třebíčsku, Hrádek na Jihlavsku, či Březový potok na Klatovsku. V pondělí o tom rozhodla vláda, jak v tiskové zprávě uvedlo ministerstvo průmyslu a obchodu (MPO). Ve zmíněných lokalitách se podleMPOuskuteční výzkumné a průzkumné práce kvůli výběru finální a záložní lokality, které by měly být potvrzeny do roku 2030. Vyjádření starostů vybraných míst ČTK zjišťuje. Dosud se v souvislosti s úložištěm uvažovalo o devíti lokalitách, zúžení na čtyři místa už v červnu schválila Rada Správy úložišť radioaktivních odpadů (SÚRAO). Ministr průmyslu a dopravy Karel Havlíček (za ANO) minulý týden řekl, že proces výběru čtyř lokalit zhodnotil pozitivně Státní úřad pro jadernou bezpečnost a stejně tak externí nezávislá oponentura, kterou si v mezidobí MPO nechalo zpracovat. Kabinet v pondělí podle úřadu schválil také věcný záměr zvláštního zákona upravujícího respektování zájmů obcí a jejich občanů souvisejících s vyhledáváním lokality pro ukládání radioaktivního odpadu. Postup státu při hledání úložiště dlouhodobě kritizuje Platforma proti hlubinnému úložišti, jež sdružuje 35 obcí a měst a 16 spolků.


esstranné rokovania o zastavení jadrového programu KDR budú tento mesiac

Soul 6. júla (TASR) - esstranné rozhovory o zastavení severokórejského jadrového programu sa uskutonia do konca júla. Presný termín stretnutia bude ... Soul 6. júla (TASR) - esstranné rozhovory o zastavení severokórejského jadrového programu sa uskutonia do konca júla. Presný termín stretnutia bude známy na budúci týde. Oznámil to dnes hlavný juhokórejský vyjednáva un Jung-wu.SkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamouSkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamou Dosia posledné kolo rokovaní medzi dvoma Kóreami, ínou, Japonskom, Ruskom a USA sa konalo v marci v Pekingu, skonilo vak bez výraznejieho pokroku pre finanné spory medzi Pchjongjangom a Washingtonom. Po júnovom uvonení zmrazených 25 miliónov dolárov, ktoré malo KDR na útoch v macajskej banke, Pchjongjang súhlasil s naplnením februárovej esstrannej dohody. Poda nej má KDR ako prvý krok k zrueniu nukleárneho programu zastavi jadrový reaktor v Jongbjone. Výmenou má dosta ekonomickú pomoc a politické ústupky. Ako kompenzáciu za uzavretie hlavného reaktora Juná Kórea pole vo tvrtok 12. júla do Severnej Kórey prvú dodávku palivového oleja. Pomoc bude obsahova 6200 ton z celkovo dohodnutého objemu 50.000 ton vykurovacieho oleja.


Új megoldás: atomhulladékot gránitkoporsóba

Új megoldást javasolnak radioaktív hulladékok elhelyezésére brit geológusok: a sugárzó hulladékot 5 kilométer mélységben gránit rétegekbe ágyaznák be örökre. A gránit az egyik legellenállóbb kőzet, ötszázmillió éves rétegeket is ismernek a geológusok. AGeologyc. szakfolyóiratban közölt javaslat szerint 5 kilométer mély lyukakat fúrnának és ezekbe engednék le a nagyaktivitású, hosszú ideig erősen sugárzó atomerőművi hulladékokat. A sugárzás által keltett hő megolvasztja a gránitot, az olvadék pedig magába zárja a sugárzó anyagokat. A sugárzás intenzitása az idő múlásával fokozatosan csökken, az olvadék tehát lehűl, kikristályosodik, újra megszilárdul. Ez a megoldási lehetőség már az 1960-as évek elején is felmerült, amikor atombombák felrobbantásával terveztek hatalmas földmunkákat elvégezni. Felszíni munkák (csatornaépítés, gátépítés) mellett földalatti üregek (gáztárolók) atombomba robbantással való kialakítását is tervezték, a maghasadás sugárzó termékeit az üreg megolvadó, majd újra megszilárduló fala zárta volna magába. Hasonló módon kialakított földalatti üregbe temették volna a nukleáris hulladékokat is. Néhány év elteltével teljesen felhagytak a atombombák ilyenfajta felhasználásának tervezésével. A geológusok nem is voltak biztosak abban, hogy gránitrétegekbe végleg bezárható a sugárzó anyag. A természetben a gránit kialakulása során százezer évek alatt hűlt le és szilárdult meg. A nukleáris hulladékok által megolvasztott gránit sokkal gyorsabban lehűlne. Kérdés, hogy a gyors lehűléssel szilárduló gránit is olyan "strapabíró" lesz-e, mint a jóval lassabban kialakult eredeti. A kétséget laboratóriumi kísérletekkel oszlatták el a brit geológusok. Az 5 kilométeres mélységnek megfelelő nyomásviszonyok mellett megolvasztották a gránitot, majd nagyon gyorsan, hetek alatt hagyták lehűlni. Az újrakristályosodott gránit tulajdonságai megegyeztek az eredetiével, tehát a viszonylag gyors lehűlés nem lenne akadály. Könnyen lehet, hogy ezt a megoldást sem fogják a gyakorlatban megvalósítani. Még évtizedes kutatásokra van szükség ahhoz, hogy a hatóságok a szakértők megalapozott véleménye alapján dönthessenek. A következő évtizedekben viszont a laboratóriumokból már átkerülhet az ipari gyakorlatba a sugárzó izotópok újabb besugárzással való átalakítása, a transzmutáció. Ha ez beválik, akkor csak kisebb aktivitású, rövidebb felezési idejű sugárzó anyagok tárolásáról kell majd gondoskodni. Jéki László


Írán úspěšně otestoval několik raket

Íránská armáda v rámci námořních manévrů vyzkoušela v pondělí protilodní raketu s plochou dráhou letu. Nebylo uvedeno, jakého typu je. Podle agentury IRNA se s ní podařilo zničit určené cíle v Perském zálivu. Už v neděli Írán otestoval protivzdušnou raketu středního doletu. Protilodní raketa Khadír s plochou dráhou letu má dolet 200 kilometrů. Podle námořního velitele Mahmúda Musavího je tato raketa "ultramoderní s integrovaným mimořádně přesným radarem, jehož dosah a schopnost uniknout detekci překonává předchozí generace". Dodal, že v pondělí budou vypáleny ještě další dvě rakety. Odpálení rakety středního doletu V neděli pak byla při cvičeních otestována raketa středního doletu, která je určena proti vzdušným cílům, uvedla ČTK. „Tato raketa středního doletu je vybavená posledními technologiemi pro boj s cíli, které se pokoušejí uniknout radarům a systémům, jež umožňují rušit navádění střely,“ uvedl Musaví pro IRNA v neděli. Podle něj je to první střela vyvinutá čistě vÍránu, napsala AFP. Komodor Mahmúd Musáví Íránci zkoušejí svůj arzenál od minulého týdne během desetidenního cvičení v Hormuzském průlivu a jeho okolí. Minulé úterýTeheránpohrozil uzavřením ropné námořní cesty Hormuzským průlivem, pokud bude proti Íránu uplatněno ropné embargo. To mu hrozí za jeho ambice v nukleárním programu. Teherán nedokázal, že se zabývá jenom mírovou jadernou technologií, jak jeho představitelé tvrdí. Raketa typu Khadír by mohla být využita k ničení lodí v Hormuzském průlivu ateheránu umožnit,a by jej zablokoval. Uzavření Hormuzského průlivu, kterým proplouvá 40 procent ropy, s níž se obchoduje na světových trzích, by bylo pro trh velkou ranou. Washington varoval, že přerušení námořní cesty tankerů nehodlá tolerovat.


Německo připraví novou energetickou koncepci, možná i bez jádra

Sedm nejstarších reaktorů ve Spolkové republice Německo bude odstaveno z provozu, na jak dlouho zatím není jasné. V Německu také vzniknou odborné týmy, které mají připravit koncepci německé energetiky do příštích let. Vědci a politici budou po problémech zemětřesením a následnou vlnou tsunami postižené jaderné elektrárny Fukušima 1 v Japonsku diskutovat také o tom, zda se Německo neobejde bez jádra úplně.„Je jisté, že sedm reaktorů skutečně bude uzavřeno. Na prvním místě stojí bezpečnost atomových reaktorů,“ potvrdila zpravodajka ČRo v Německu Klára Stejskalová to, co německá kancléřka Angela Merkelová po setkání s premiéry spolkových zemí, na jejichž území se jaderné elektrárny nacházejí, prohlásila. Nejméně tři následující měsíce chtějí experti zkoumat připravenost těchto elektráren na případné potíže.S novými poznatky po japonské katastrofě se musí prověřit všechny možnosti a varianty. I když problémy způsobené případným zemětřesením nebo záplavovou vlnou Německu s největší pravděpodobností nehrozí, mohlo by dojít k poškození jaderných elektráren třeba po kybernetickém útoku. Je pak třeba prověřit fungování především chladících systémů reaktorů.Kromě okamžité reakce na katastrofu v Japonsku chce ale Merkelová nabídnout také energetickou vizi pro současnou atomovou velmoc v Evropě. Dojde k vytvoření pracovní skupiny bezpečnostních expertů a další komise tvořené osobnostmi z oblasti vědy, biskupské konference a univerzitních kruhů, a ta by měla pracovat na celospolečensky přijatelný projektu o tom, jakým směrem se bude německá energetika v příštích letech ubírat, hlásila Stejskalová.Veřejné mínění v Německu je většinově protijaderné. Možnost opustit jádro je ale pro vládní koalici velký ideový obrat.Ministr životního prostředí Norbert Röttgen si myslí, že Německo by se mělo rozloučit s atomem co nejdříve, nejpozději do roku 2020. Koaliční partner, strana FDP, tuto rétoriku ale tlumí. Přes 60 procent Němců navíc vládě příliš nevěří, jsou přesvědčeni, že jde o trik před blížícími se volbami.Pětina elektrické energie v Německu je získávána z jádra. Vypnutí sedmi reaktorů může vést k nestabilitě přenosových sítí. Provozovatelé jaderných elektráren navíc teď odmítají platit zelenou daň na výzkum nových energetických zdrojů.


E.ON v Česku těžil z cen plynu, utržil 76 miliard korun

Německá energetická skupina zveřejnila hospodářské výsledky za loňský rok Praha -Energetické společnosti E.ONse na českém trhu loni dařilo. Firma zejména vlivem vyšších prodejních cen zemního plynu dosáhla tržeb ve výši 3,02 miliardy eur, což v přepočtu představuje téměř 76 miliard korun. Vyplývá to z výroční zprávy, kterou německá skupina zveřejnila ve středu. Podle zprávy se ukazatel EBITDA (zisk před započtením úroků, daní a odpisů) v Česku zvýšil meziročně o 1,7 procenta na 478 milionů eur. E.ON do svých provozů na tuzemském trhu loni investoval 172 milionů eur, což představuje pokles o 14 procent. Výrazné meziroční zlepšení zaznamenala celá skupina E.ON. Za celý loňský rok vykázala čistý zisk 2,64 miliardy eur (67,6 miliardy korun). V roce 2011 společnost naopak hospodařila se ztrátou 1,86 miliardy eur kvůli mimořádným výdajům spojeným s rozhodnutím německé vlády opustit jadernou energetiku. Příjmy se na úrovni celé skupiny zvýšily o pět procent na 132,1 miliardy eur. Hospodaření E.ON podpořil také růst prodeje na rozvíjejících se trzích, jako jsou Turecko, Rusko a Brazílie, a snižování nákladů. Prodej elektřiny však stagnoval kvůli slabé poptávce v Evropě postižené hospodářskou recesí.  Německá vláda se v roce 2011 po jaderné havárii v Japonsku rozhodla okamžitě zavřít osm ze 17 jaderných reaktorů a u zbývajících ukončit činnost dříve, než bylo plánováno. To mělo velký dopad na provozovatele jaderných elektráren v zemi, kteří museli zaúčtovat mimořádné náklady na odstavení reaktorů. E.ON ve středu současně varoval, že bude muset začít zavírat elektrárny na plyn, pokud vláda nepodnikne kroky, aby zajistila ziskovost těchto elektráren. Plynové elektrárny mají problémy z několika důvodů. Recese v Evropě snížila poptávku po elektřině, kolaps poptávky po emisních povolenkách v rámci programu Evropské unie pak zlevnil používání uhlí. Tradiční zdroje výroby energie a hodnotu tohoto majetku ohrožuje také rostoucí podíl výroby elektřiny z obnovitelných zdrojů energie, napsala agentura AP. E.ON v jižních Čechách a na jižní Moravě zásobuje elektřinou 1,2 milionu zákazníků. Podíl E.ON na českém trhu činí asi 20 procent. V oblasti plynu v tuzemsku disponuje více než 4000 km dlouhou sítí, plynem zásobuje asi 120 tisíc zákazníků.


Jak si dnešní krásný nový svět představovali před sto lety

Stanislav Komárek: Je zajímavé, co produkuje lidská fantazie, pustí-li se na volné pastviny. Nakonec se ale naštěstí všechny ty dobře míněné představy nenaplnily. Nedávno se mi dostala do ruky pozoruhodná kniha, vydaná roku 1910 v Berlíně s názvem„Die Welt in hundert Jahren“(Svět za sto let), soubor esejů a fejetonů dobových evropských celebrit na takovéto profetické téma, redigovaný tehdy populárním literátem Arthurem Brehmerem. Je zajímavé se podívat, když už jsme se toho dožili, jak to dopadlo s prorokováním těch, kteří se do této nevděčné funkce sami dosadili. Slunce slavných rychle pohasíná: průměrný čtenář si z autorů vzpomene tak na kriminologa Cesare Lombrosa či pacifistku Berthu von Suttner - její vize o tom, že strašlivé zbraně budoucnosti zajistí trvalý mír, rušený jen drobnými lokálními konflikty „zaostalých národů“, se ostatně zcela naplnila. Ti ostatní pro běžného čtenáře klesli kamsi pod obzor. Zajímavý je vhled spisovatele Hermanna Bahra, že v budoucnosti bude spisovatelem každý, ale nebude už čtenářů – že by okem své fantazie zahlédl svět dnešních blogerů? Je zajímavé, co produkuje lidská fantazie, pustí-li se na volné pastviny. Obecně se správně soudilo, že letecká doprava se stane dominantním způsobem přemisťování – téměř bez výjimky se však jednalo o vize vzducholodí, nikoli letadel těžších vzduchu, s půvabnými detaily malých vzducholodiček, které budou dopravovat jednotlivé pasažéry k té hlavní, transkontinentální. I přenos textů a obrazů na kterékoli místo zeměkoule, v zásadě předobraz internetu, tu lze najít, včetně dálkových konferencí. „Bezdrátové“ spojení s obyvateli jiných planet, zejména Marsu, se jevilo být přede dveřmi. Zcela správně už se cosi tušilo o ničivých i „civilizacotvorných“ účincích atomové energie a vágně se nadhazuje i otázka energie solární. Téměř všeobecným přesvědčením bylo, že lidstvo budoucnosti se bude živit syntetickou potravou v tabletkách, také to, že lidské rozmnožování bude podléhat eugenickému zákonodárství.Řada proroctví vyvolává lehký úsměv: namísto později se objevivší klimatizace mělo pro regulaci teploty nastoupit vyzdvihování domů či celých parků do tisícimetrové výše, všelék radium měl odstranit všechny nemoci, domy ve městech budoucnosti budou potaženy vrstvou omítky s uranem, která bude jemně světélkovat a vyrábět zdravý, ionizovaný vzduch. Naopak zajímavý je vhled spisovatele Hermanna Bahra, že v budoucnosti bude spisovatelem každý, ale nebude už čtenářů – že by okem své fantazie zahlédl svět dnešních blogerů? Šest hodin denně se bude spát, šest pracovat u elektrických tlačítek, šest sedět v parlamentu a šest se věnovat společenskému životu, tj. politickým školením. O knize by se dal napsat obsáhlý článek, ale na závěr snad vize rané švédské feministky Ellen Key: Za sto let se lidé vůbec nebudou lišit podle pohlaví typem svého zaměstnání a v rámci anatomických možností ani oděvem. Hanebnost rodičovství a rodiny vůbec bude odstraněna a děti budou vychovávány od prvního dne ve státních ústavech se strojovým vyučováním, kam budou z počátku eugenicky prověřenými dobrovolnicemi dodávány, později už pěstovány od vajíčka v umělých médiích (četl tohle Aldous Huxley? asi ano). V roce 2006 bude vynalezeno sérum, odstraňující touhu po individualismu a originalitě, od roku 2008 bude očkování povinné. Jistá svoboda pro fantazii bude povolena pouze při designování nových výrobků. Školní docházka bude třicetiletá, avšak středoškolské povahy, krom specialistů by nikdo neměl v dospělosti číst knihy. Šest hodin denně se bude spát, šest pracovat u elektrických tlačítek, šest sedět v parlamentu a šest se věnovat společenskému životu, tj. politickým školením. Parlament projednává vše, „od velikosti špendlíkových hlaviček přes složení výživných pilulek až po potřebný počet dětí“, sedí v něm všichni, „i idioti, ...jen odsouzení zločinci ne“. Ti budou deportováni na Mars, aby jej brutálně kolonizovali podle dávných způsobů...Jak vidět, dopadl krásný nový svět ve skutečnosti ještě docela snesitelně. Text byl napsán pro Hospodářské noviny a následně vyšel vblogu Stanislava Komárkana Aktuálně.cz 17.4. 2014