Energiaklub: Nincs rendben a paksi bővítés

Kövesse az Indexet Facebookon is! "Az atomerőműveket manapság 50 éves élettartamra tervezik, ami ezt jelenti, hogy ha 2025-re megépülnek a Paksi Atomerőmű új blokkjai, akkor 2075-ig fognak üzemelni. De hogyan lehet úgy politikai döntést hozni, hogy többségünk már nem is él akkor?" - tette fel a kérdést az Energiaklub szerdai atomügyi konferenciájának felütéseként Perger András, az Energiaklub projektvezetője. A bővítésről szóló döntés 2009-ben született meg. Az ügy aktualitása, hogy áprilisban az orosz Roszatom3000 milliárd forint körüli ajánlatot tett. Perger szerint azonban a bővítés az európai trendekkel ellentétes, drága, illetve jogilag átláthatatlan és valójában a mai napig nem sikerült megindokolni a szükségességét. Kit érdekel 3000 milliárd? Az Energiaklub becslései szerint a beruházás költségei meg fogják haladni a jelenlegi számokat is, ugyanakkor az előrejelzések készítését nehezíti, hogy nem áll rendelkezésre elegendő információ a tervezett bővítés részleteiről. "Látszólag senkit nem érdekel 3000 milliárd forint sorsa, miközben néhány milliárdos tételekről vérremenő viták folynak a parlamentben." Az Energiaklub az eltelt idő alatt számos adatigénylési pert nyert meg, alkotmánybírósági beadványt írt és a Jövő Nemzedékek Országgyűlési Biztosához, Fülöp Sándorhoz fordult jogorvoslatért. "Az atomerőmű építése nem pusztán műszaki kérdés. Nem lehet ráhagyni a politikusokra, a szakemberekre: igazi politikai, közéleti témáról van szó" – mondta Perger. A piacot már nem érdekli az atom Martin Bursik, volt cseh környezetvédelmi miniszter, a Cseh Megújuló Energia Kamara elnöke hangsúlyozta, hogy a felmérések azért mutathatják a csehek és a magyarok esetében is az atomenergia viszonylag nagy támogatottságát, mert a szocializmus alatt a társadalmi nyilvánosság hiánya nem tette lehetővé azt, hogy erről párbeszéd alakuljon ki. Bursik szerint manapság a magánszektorban nem találni olyan cégeket, akik még nukleáris energiába ruháznának, csak azok az állami cégek költenek erre, akiknek a status quo fenntartása a célja, így a verseny szerinte a megújulókat hozná helyzetbe. A volt miniszter szerint ezek a cégek ráadásul lobbierejükön keresztül a szabályozást is saját kényük szerint tudják alakítani. A jelenleg is folyamatban lévő beruházások kapcsán Bursik azok gazdasági és pénzügyi kockázatait és kiszámíthatatlanságát emelte ki, és arra hívta fel a figyelmet, hogy minél több megújuló energiaforrást vonunk be a villamosenergia termelésbe, költségarányosan annál alacsonyabb termelési költségekkel számolhatunk. Okosan kell tárgyalni "Mi azt hisszük, hogy mindent Putyin szintjén kéne eldönteni, de számos országról tudunk, akik el tudták intézni, hogy alacsonyabb szinten tárgyaljanak" - mondta Deák András, a Magyar Külügyi Intézet munkatársa, Oroszország szakértő, a Roszatom lehetséges beruházásnak következményeit értékelve. "Kérdés, hogy Magyarország képes lesz-e helytállni az erős orosz alkupozícióval szemben és a politikai döntéshozók következetesek tudnak-e maradni a következő évtizedekben. Már a vonzó tender kiírása is kihívás lehet, kínos lenne, ha az oroszokon kívül nem jelentkezne más beruházó" – mondta Deák. A szakértő szerint emiatt nagyon fegyelmezetten kell majd tárgyalni, mert az oroszok híresek arról, hogy szeretik szétzilálni a tárgyalási partnereik stratégiáját. Szegény ember vízzel főz Több kérdés is érkezett a hallgatóság soraiból arra vonatkozóan, hogy mivel lehetne helyettesíteni a paksi bővítést: az egyik kérdező szerint, ha teljesen megújulókkal helyettesítenénk az atomenergiát, az 9-10 ezer milliárd forintba is kerülhet. Igazi, járható alternatíva azonban nem hangzott el a válaszolók részéről. Ámon Ada, az Energiaklub igazgatója szerint a lakossági energiahatékonyság növelésén 2400 milliárdot is lehetne spórolni, egy másik kérdező szerint ez a megoldás ugyanakkor nem számol azzal, hogy így is szükség van új energiaforrásokra. Deák azt jegyezte meg, hogy szerinte nem baj, ha egy egységes európai piacon Magyarország hosszú távú importőrré válik, mivel az ország nem különösebben gazdag erőforrásokban: "szegény ember vízzel főz alapon hosszú távon számomra tolerálható ez a megoldás" – mondta a Külügyi Intézet munkatársa. A külügyminiszter a Roszatom vezetőivel is tárgyalt. Ezáltal tovább erősödik az energiaellátás biztonsága, és az ország függetlensége. A helyszínen jelenleg amerikai, német és francia cégek is dolgoznak. Kövesse az Indexet Facebookon is!


Szél Bernadették felmutatták Putyin fejét a parlamentben

Kövesse az Indexet Facebookon is! Feltehetően ismét ki fogja váltani Kövér László haragját Szél Bernadett, az LMP társelnöke, aki az azonnali kérdések órájában egy rendhagyó szemléltető eszközzel támasztotta alá a mondanivalóját. Szél Bernadett arról beszélt, hogy a paksi erőmű bővítéséhez kapcsolódóan a Magyar Villamos Művek és az MVM Paks II. Zrt. szinte csak a jobboldali sajtóban hirdetett. És a két cég és az atomerőmű mintegy 4,378 milliárd forintot költött reklámra és tanácsadásra. Felszólalása alatt párttársa, Hadházy Ákos egy Paks2-hálózat feliratú táblát tartott fel, amin Szél Bernadett szerint az a kilenc ember volt látható, akiknek az érdekeltségeihez a pénzek befolytak. Latorcai János levezető elnök viszont figyelmeztette a két képviselőt, hogy a tábla tiltott szemléltetésnek minősül. Az ügy garantáltan Kövér László elé kerül. Lázár János, a Miniszterelnökséget vezető miniszter azt válaszolta Szél kérdésére, hogy az általa vezetett Miniszterelnökség május 2-áig gyakorolta a tulajdonosi jogokat a Paks II projekttársaság felett, a projekttársaság pedig 2016-2117-ben összesen 70 millió forintot költött az erőmű kapacitásfenntartásához kapcsolódó sajtótevékenységekre. A miniszter azt is hangsúlyozta, hogy az orosz Roszatommal kötött szerződés alapján a beruházás fix áras. Kövesse az Indexet Facebookon is!


400-500 helyett 4100 hordónyi radioaktív hulladékot visznek át Magyarországon

Kövesse az Indexet Facebookon is! 4100 darab 200 literes hordónyi, összesen 820 köbméter kis- és közepes intenzitású radioaktív hulladékot szállítanának át Püspökszilágyról Bátaapátiba, hogy ott biztosítsák a végleges elhelyezését – írta azÁtlátszó. Eredetileg csak 400-500 hordónyi hulladék áthelyezéséről volt szó, azóta változott a terv.A lap úgy tudja, heti 1-2 alkalommal, összesen 95 fordulóval Vácnál az M2-esen, Budapest mellett az M0-áson, Érdtől pedig az M6-oson szállítanák a hulladékot. A kis és közepes aktivitású intézményi eredetű hulladékokat a püspökszilágyi Radioaktív Hulladék Feldolgozó és Tároló (RHFT) kezeli és tárolja. Kiderült azonban, hogy a hulladékot, hogy a pinceszinti tárolótéren lévő átmeneti tárolókban és csőkutakban tárolnak, sőt sok esetben nejlonzacskókba tettek hulladékokat, ami nem egy korszerű csomagolási módszer. Az Átlátszó írta azt is, hogy a tároló területén lévő megfigyelő-kutakban a 2000-es évek elejétől emelkedik a talajvíz trícium-szintje, és az utóbbi években magas radiokarbon-értékeket is mérnek az üzem területén. Az országos szinten illetékes a Radioaktív Hulladékokat Kezelő Kft. (RHK) is elismeri, hogy hosszú távon előfordulhat olyan esemény, amely során a lakosság – például házépítés, útépítés – érintkezhet ezekkel az anyagokkal és a megengedettnél nagyobb dózisokat kaphat. Amúgy a radioaktív hulladékot püspökszilágyi épületből Bátaapátiban található Nemzeti Radioaktívhulladék-tárolóba (NRHT)a Biztonságnövelő Program részeként utaztatnák keresztül Magyarországon. Kövesse az Indexet Facebookon is!


Szijjártó Péter: Már csak pár engedély kell, és szeptembertől épülhet is Paks II

És megvan az Eximbanktól érkező új vezérigazgató is. Kövesse az Indexet Facebookon is! Sikerült minden olyan függő kérdést tisztázni a Roszatom orosz atomenergetikai konszern vezetőivel, melyek szükségesek ahhoz, hogy a paksi bővítés idén szeptemberben átléphessen a második, konkrét építkezési fázisba – jelentette be Szijjártó Péter külgazdasági és külügyminiszter pénteken Isztambulban, miután tárgyalt Alekszej Lihacsovval, a Roszatom vezérigazgatójával. Beszámolt arról, hogy hogy a találkozón áttekintették a beruházással kapcsolatos teendőket, így minden adott ahhoz, hogy a projekt idén ősszel átléphessen az úgynevezett létesítési fázisba. A miniszter szerint az építkezési munkálatok megkezdéséhez további négy fontos engedélyt kell kiadnia az Országos Atomenergia Hivatalnak (OAH). Ezek közül Hangsúlyozta, hogy az orosz fél biztosítja az összes olyan dokumentációt, amely szükséges ahhoz, hogy az OAH mielőbb megalapozott véleményt tudjon mondani. Amennyiben minden összeáll a mai megállapodásnak megfelelően, akkor teljes mértékben reális, hogy a paksi atomerőmű beruházása a második, létesítési fázisba lép szeptemberben – fogalmazott a miniszter. Szijjártó Péter rámutatott, mindez szükséges ahhoz, hogy 2030-ra működésbe léphessen a két új blokk, s így az erőmű kapacitása a jelenlegi 2000 megawattról 4400 megawattra emelkedjen. „Magyarország hatalmas lépést tesz a villamos energia terén az önellátás irányába, és ez a mostani helyzetben, amikor a nemzetközi energiapiacon teljesen irracionálisan nőnek az árak, hatalmas előnyt jelent majd Magyarország számára” – jelentette ki. Hozzátette: „A nemzetközi energiapiac zavarainak, válságainak nem leszünk oly mértékben kitéve, mint jelenleg, és nem leszünk oly mértékben kitéve, mint sok más ország.” A miniszter végezetül aláhúzta, hogy az Európai Unió szankcióinak meghozatalakor kimondták, sőt jogszabályban rögzítették, hogy a nukleáris energia békés, polgári célú felhasználása nem tartozik a korlátozások hatálya alá, és a Roszatom maga sem került rá semmilyen szankciós listára, így az együttműködés nem ütközik semmilyen szabályba. Érdekünk, hogy az atomerőmű megépüljön 2030-ra, erre továbbra is reális esély van, a magyar kormány elkötelezett a beruházás folytatása mellett – összegezte Szijjártó Péter. Emellett bejelentette, hogy Jákli Gergely, az Eximbank korábbi vezérigazgatója fogja szeptember 1-től átvenni a Paks II. Zrt. vállalat vezetését. (Borítókép:Szijjártó Péter / Facebook) A külügyminiszter a Roszatom vezetőivel is tárgyalt. Ezáltal tovább erősödik az energiaellátás biztonsága, és az ország függetlensége. A helyszínen jelenleg amerikai, német és francia cégek is dolgoznak. Kövesse az Indexet Facebookon is!


Americký tím pravdepodobne navtívi nukleárny komplex v KDR

Severná Kórea plánuje umoni americkým expertom návtevu jadrového komplexu v Jongbjone, aby dokázala, e nezavádza v tvrdeniach o svojom pokroku pri vývoji atómových zbraní. Informovali o tom vera japonské médiá a zdroje. Prísne tajný komplex v Jongbjone, leiaci 90 kilometrov severne od Pchjongjangu, poda dostupných informácií od vyhostenia monitorovacích pracovníkov OSN koncom roku 2002 nenavtívili iadni cudzinci. Tohtotýdová návteva Amerianov (6. - 10. januára), medzi ktorými je nukleárny vedec, poradcovia Kongresu a bývalý diplomat, prichádza v ase, ke sa USA a ich spojenci snaia opätovne otvori rokovania s KDR o ukonení jej jadrových programov. Noviny udová Kórea (Doson Sinbo) vydávané v Tokiu oznámili, e KDR poda oakávaní ukáe Amerianom komplex v Jongbjone po ponuke, ktorú po prvý raz predloila v októbri americkým kongresmanom. Ich cestu vak neskôr zruili kvôli odporu zo strany americkej vlády.SkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamouSkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamou Diplomatický zdroj blízky KDR pre tlaovú agentúru Reuters v Tokiu uviedol, e návteva komplexu sa pravdepodobne uskutoní, pretoe Pchjongjang chce "ukáza, ako váne to myslí s nukleárnym vývojom". "Mohlo by ís o poslednú príleitos pred tým, ne sa Severná Kórea rozhodne, i sa vyhlási za nukleárny tát a bude rokova so Spojenými tátmi," uviedol nemenovaný zdroj. Zaiatkom týda KDR ponúkla zastavenie svojho jadrového zbrojného programu, ako aj výroby atómovej energie. USA, Juná Kórea a Japonsko tento krok privítali s tým, e ide o náznak pripravenosti Pchjongjangu na rozhovory. Terajiu americkú delegáciu vedie John Wilson Lewis, emeritný profesor Stanfordskej univerzity. Novinárom pred odletom do Pchjongjangu cez Peking v utorok povedal, e nevie, i jeho skupina Jongbjon navtívi. Washington zachovával odstup od delegácie s tým, e úsilie primä Pchjongjang k zanechaniu jadrových zbraní sa musí sústredi na esstranné rozhovory za úasti íny, Japonska, Ruska, oboch Kóreí a Spojených tátov. Autor: Soul/Tokio (TASR) Najdôleitejie správy z východu Slovenska ítajte naKorzar.sme.sk.


Irán varuje USA pred zmenou politiky, reagova hodlá tvrdo

Irán pripraví Spojeným tátom tvrdú odvetu, ak Biely dom oznaí iránske revoluné gardy za teroristickú organizáciu. Oznámilo to v pondelok iránske ministerstvo zahraniia. Americké médiá pekulujú otom, e Trump oskoro odvolá podporu jadrovej dohody, ktorú vroku 2015podpísal Irán so iestimi svetovými mocnosami vrátane USA a ktorá má Teheráne znemoni rozvíja vojenský jadrový program. Zárove sa oakáva, e americký prezident zavedie tvrdiu politiku voi Teheránu a oznaí iránske najmocnejie bezpenostné zloky revoluné gardy za teroristickú organizáciu, píe agentúra Reuters. Veríme, e Spojené táty neurobia túto strategickú chybu, uviedol hovorca iránskeho ministerstva zahraniia. Ak ju urobia, iránska reakcia bude tvrdá, rozhodná a zdrvujúca. Spojené táty by mali nies vetky následky,dodal. Zatia sa na americkej listine teroristov ocitajú iba niektoré osoby sväzbami na iránske revoluné gardy, ale nie táto vojenská organizácia ako celok. Gardy pôsobia mimo iránsku armádu, majú vlastné pozemné, vzduné inámorné jednotky a sú povaované za vplyvnú truktúru iránskej spolonosti. Ak je pravda, e americká vláda je tak hlúpa a chce oznai revoluné gardy za teroristickú organizáciu, tak budú revoluné gardy povaova americkú armádu za nieo ako Islamský tát (IS) scelosvetovým pôsobením, vyhlásil vnedeu velite gárd Muhammad Alí Jafar. Zárove varoval Amerianov pred uvalením nových protiiránských sankcií stým, e by takéto opatrenie ukonilo ancu na dialóg a prinútilo Spojené táty presunú svoje základne na Blízkom východe na miesta, kde budú mimo dosahu iránskych balistických rakiet, ktoré majú dolet 2000kilometrov. Vprípade, e by sa Spojené táty rozhodli na iránske gardy uvali sankcie, mohlo by to poda Reuters ma zásadný vplyv na boje vIraku a Sýrii, kde Washington aj Teherán podporujú strany, ktoré bojujú proti IS. Obavy, e situácia vregióne sa zhorí, ak USA oznaí revoluné gardy za teroristickú organizáciu, vpondelok zazneli aj zParía. Berlín podobne zdôraznil, e nestojí onaruenie medzinárodnej jadrovej dohody, na ktoré sa svetové mocnosti dohodli sIránom a ktorú Trump oznauje za zahanbujúcu zásterku pre rozvoj iránskeho jadrového programu. Ovzahu Spojených tátov kzmluve rozhoduje americký prezident kadých 90dní, kedy Kongres informuje otom, i Teherán dohodu dodriava a i nie je vrozpore so záujmami USA. De facto tak predluje jej platnos, o u sa stalo vapríli a vjúli. alie vyjadrenia sa oakáva vnadchádzajúcichdoch. Nemecko nestojí onaruenie medzinárodnej jadrovej dohody, na ktorej sa svetové mocnosti dohodli sIránom. Vreakcii na oakávané vyjadrenia amerického prezidenta Donalda Trumpa krokovaniu sTeheránom to vpondelok novinárom povedal nemecký minister zahraniia Sigmar Gabriel. Trump pred týdom obvinil Irán, e nedodriava podstatu jadrovej dohody, a vyhlásil, e vemi skoro zoznámi verejnos so svojím rozhodnutím ohadom zmluvy. Nechceme, aby dohoda utrpela, povedal poda agentúry Reuters Gabriel stým, e Nemecko tomu chce predís. Preto je pripravené zvýi diplomatický tlak na Teherán. Gabriel tie uviedol, e akékovek spochybnenie zmluvy sIránom sa odrazí aj vprípadnom vyjednávaní so Severnou Kóreou ojej jadrový a balistický program. Je vemi nepravdepodobné, e severokórejský diktátorský reim by súhlasil snejakou medzinárodnou dohodou ovzdaní sa jadrového zbrojenia, ke jediná dohoda na svete, ktorá takéto zrieknutie sa umouje, je teraz spochybovaná, povedal éf nemeckej diplomacie. Jadrovú zmluvu sIránom uzavrelo vroku 2015es svetových vemocí vrátane Spojených tátov, ktoré vtedy viedol Trumpov predchodca Barack Obama. Trump ale dohodu oznauje za jednu znajhorích, na ktoré USA pristúpili. Je vraj jednostranná a hanebná a ide oobyajnú zásterku pre rozvoj iránskeho jadrového programu. Ostatné signatárske táty amerického prezidenta pred odstúpením od zmluvy varujú. Stúpenci dohody tvrdia, e medzinárodný dohad zabezpeí, aby Irán nevyrábal jadrovú bombu. Teherán hrozí, e ak Biely dom od dohody odstúpi, Irán zmluvu tie prestane repektova.


Irán: Solana pricestoval do Teheránu, rokova bude o spornom jadrovom programe

Teherán 13. júna (TASR) - Vysoký predstavite Európskej únie pre spolonú zahraninú a bezpenostnú politiku Javier Solana dnes pricestoval do Iránu, ... Teherán 13. júna (TASR) - Vysoký predstavite Európskej únie pre spolonú zahraninú a bezpenostnú politiku Javier Solana dnes pricestoval do Iránu, kde bude v sobotu rokova o rieení sporu vyvolaného iránskymi jadrovými ambíciami.SkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamouSkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamou Solana predloí iránskym predstaviteom balíek stimulov, ktorý má Teherán motivova k zastaveniu kontroverzného programu obohacovania uránu. éf európskej zahraninej politiky dnes zdôraznil, e touto ponukou prejavuje Európska únia, ína, Francúzsko, Rusko, Nemecko, Veká Británia a USA svoje elanie rozvíja kontruktívne vzahy s Iránom v jadrovej otázke, ako aj v mnohých alích oblastiach spoloného záujmu. Informovala o tom agentúra DPA. Západ sa obáva, e iránske jadrové aktivity majú za cie výrobu atómových zbraní. Teherán tieto obvinenie odmieta, priom viackrát vylúil pozastavenie svojho jadrového programu, ktorý poda neho slúi na výrobu elektrickej energie. Solana sa stretne s iránskym ministrom zahraniných vecí Manúehrom Mottakím a hlavným iránskym jadrovým vyjednávaom Saídom Dalílím. Na novej ponuke stimulov sa dohodli piati stáli lenovia Bezpenostnej rady OSN a Nemecko po tom, ako Teherán ich ponuku z roku 2006 odmietol. Irán nedávno naopak odovzdal estici krajín vlastný návrh, ktorý má poda neho vies ku kontruktívnym rokovaniam. Vzhadom na nesplnenie poiadavky zastavenia citlivého programu na islamskú republiku BR OSN uvalila tri série sankcií.


Jadrový test USA prilial olej do oha: Kritika zo strany KDR! Ich odveta naháa strach

KDR ostro odsúdila nedávny americký tzv. podkritický jadrový test v Nevade a v pondelok avizovala "silnú odstraujúcu akciu" proti americkej "jadrovej hrozbe". TASR správu prevzala od juhokórejskej agentúry Jonhap. USA minulý týde vykonalipodkritický test, pri ktorom sa pouíva jadrový materiál, ale neuvouje sa pritom jadrová energia, s cieom získa "esenciálne údaje" o stave kvality amerických atómových hlavíc. Ide o tretí test tohto druhu za vlády prezidenta Joe Bidena. Hrozivé vyjadrenie Kimovej sestry: Zastraí KDR Junú Kóreu? Vypálená raketa letela týmto smerom! Hrozivé vyjadrenie Kimovej sestry: Zastraí KDR Junú Kóreu? Vypálená raketa letela týmto smerom! Ministerstvo zahraniných vecí KDR reagovalo, ePchjongjang teraz musí posilni vlastnú politiku jadrového odstraeniaa dodalo, e USA nemajú právo rozpráva o atómovej hrozbe zo strany iných krajín. o je to atómová vojna? Severná Kórea "nebude tolerova vytvorenie strategickej nerovnováhy a bezpenostného vákua na kórejskom polostrove, ale bude naopakodhodlane bráni svoju bezpenos, práva a záujmyprostredníctvom silného jadrového odstraenia voi vyvíjajúcej sa atómovej hrozbe zo strany USA", uviedlo ministerstvo. KDR vykonalo svoj iesty a zatia posledný jadrový test v septembri roku 2017.Soul and Washington sa domnievajú, e KDR je technicky pripravené uskutoni siedmy test "kedykovek".


Stosunki USA - Japonia. Kraje szykują arsenał na wypadek ataku

W rejonie wysp japońskich ma pojawić się więcej amerykańskich wojsk. Stany Zjednoczone i Japonia porozumiały się w sprawie unowocześnienia swego sojuszu obronnego w obliczu narastających zagrożeń XXI wieku w dziedzinie bezpieczeństwa, w tym programu nuklearnego Korei Północnej, globalnego terroryzmu i cyberataków.Ma to związek ze strategiczną decyzją administracji prezydenta Baracka Obamy - podaje agencja Reuters. Chodzi o przekierowanie znacznych sił amerykańskich w region Azji i Pacyfiku po kilkunastu latach wojny w Iraku i Afganistanie._ - Naszym celem jest bardziej zrównoważony i skuteczny sojusz _ - powiedział minister obrony USA Chuck Hagel na konferencji prasowej w Tokio po pierwszych rozmowach w formule 2+2. W spotkaniu tym, prócz Hagla, udział wziął japoński minister obrony Itsunori Onodera i szefowie dyplomacji USA i Japonii John Kerry i Fumio Kishida.Waszyngton chce, by Tokio zwiększyło swe zdolności obronne. Jest to zgodne z intencjami konserwatywnego premiera Shinzo Abe. Uchodzi on za zwolennika twardego kursu wobec Chin w sporze o niezamieszkałe wysepki Senkaku na Morzu Wschodniochińskim; są one obecnie kontrolowane przez Japonię, a poza Chinami pretensje do nich zgłasza również Tajwan.Ponadto Tokio uważa za poważne zagrożenie rozwój potencjału nuklearnego Korei Północnej. W grudniu 2012 roku Pjongjang przeprowadził próbę rakiety dalekiego zasięgu, a w lutym tego roku trzecią próbę nuklearną.W liczącym 10 stron porozumieniu USA i Japonia uzgodniły, że po raz pierwszy od 1997 roku przeformułują wytyczne swej współpracy w dziedzinie bezpieczeństwa. Uaktualnienie wytycznych ma na celu zwiększenie - jak to ujęto - zdolności reakcji na ewentualny atak zbrojny na Japonię, rozszerzenie współpracy w walce z terroryzmem i promowanie głębszej współpracy w sferze bezpieczeństwa pomiędzy dwoma sojusznikami.Zgodnie z umową rozpocznie się rotacyjne rozmieszczanie w Japonii amerykańskich bezzałogowych samolotów rozpoznawczych Global Hawk, a specjaliści amerykańscy i japońscy będą współpracować w walce z zagrożeniami pochodzącymi z cyberprzestrzeni._ - Cyberataki są coraz bardziej wyrafinowane i czasami nie możemy się przed nimi bronić przy użyciu systemów, które obecnie mamy _ - powiedział Kazunori Kimura, szef komórki zajmującej się planowaniem obrony przed cyberatakami.Ministrowie obrony Hagel i Onodera ustalili, że w bazie lotniczej Kyogamisaki w prefekturze Kioto na zachodzie Japonii zostanie umieszczony amerykański mobilny radar do monitorowania północnokoreańskich prób rakietowych. Zdecydowano również o przemieszczeniu 5 tysięcy żołnierzy piechoty morskiej USA z japońskiej Okinawy na wyspę Guam - terytorium zamorskie USA na zachodnim Pacyfiku.Już przed rokiem Stany Zjednoczone i Japonia porozumiały się w sprawie rozbudowy tarczy antyrakietowej chroniącej przed ewentualnym atakiem ze strony Korei Płn. Północnokoreańskie rakiety balistyczne są uważane za zagrożenie dla bezpieczeństwa w całym regionie Azji i Pacyfiku.Czytaj więcej w Money.pl


Megőrültek a műholdak, majdnem kitört az atomháború

1983. szeptember 26-án, alig három héttel azután, hogy egy szovjet vadászgép lelőtte az amerikai kémrepülőgépnek hitt koreai utasszállítót Kamcsatkánál, egy szovjet rakétavédelmi műhold azt jelezte: az Egyesült Államok öt atomrakétát lőtt ki a Szovjetunióra. Sztanyiszlav Petrov alezredes, a szovjet légvédelem ügyeletes tisztje úgy ítélte meg, hogy a jelzés téves, mert ha az USA támadna, azt nem öt, hanem ötszáz rakétával tenné. Ezért Petrov nem riasztotta a saját rakétaerőket és nem szólt a főparancsnokságnak sem. Nem sokkal később kiderült, hogy a műhold a felhőkön megcsillanó napfényt vélte rakétakilövésnek. Petrov a döntésével megmentette az emberi civilizációt, mert ha a szovjetek, abban a hitben, hogy válaszcsapást kell mérniük, ballisztikus rakétákat indítanak amerikai városok ellen, akkor kitör a harmadik világháború. De nem ez volt az egyetlen ilyen ijesztő eset a hidegháború alatt. A legforróbb év a hidegháború alatt: 1983 Ez az év még az 1962-es kubai rakétaválságnál is nagyobb veszélyeket hordozott magában az emberiségre nézve. AzOrigo korábban már feldolgozta az Able Archer nevű hadgyakorlat és hadijáték okozta félreértést, amikor a szovjet vezetés azt hitte: a NATO a harmadik világháború kirobbantására készül. A katasztrófát egy szovjet kettős ügynök és a Stasi egy kéme akadályozta meg. Ők ketten győzték meg Jurij Andropov szovjet vezetőt és a Politbürót arról, hogy az Able Archer valóban hadijáték volt, a NATO nem készül megtámadni a Szovjetuniót. Az ijesztő gyakorlat után néhány hónappal a KAL 007-es járata navigációs hiba miatt átrepült a zárt területnek minősített Kamacsatka-félsziget fölött, ott, ahol számos titkos szovjet rakéta- és haditengerészeti bázis volt. A több mint 300 kilométeres tévedést valószínűleg az okozta, hogy a Boeing navigációs rendszereit a földi gurulás közben kapcsolták be, nem pedig az előírt állóhelyzetben. A szovjet légvédelem tűzparancsot adott ki az eltévedt gépre, mert amerikai kémrepülőgépnek hitték az utasszállítót. A koreai járaton 269 ember utazott, akik közül senki nem élte túl a szovjet rakéta találatát. Az incidens befagyasztotta az amúgy is hideg amerikai-szovjet kapcsolatokat. Egy rakéta, és aztán még öt Három héttel később, 1983. szeptember 26-án Sztanyiszlav Petrov alezredes, a szovjet légvédelmi erők tisztje a hatalmas kommunista ország legfontosabb posztját töltötte be: ő volt a teljes szovjet rakétavédelmi rendszer ügyeletes tisztje. A Szerpuhov-15 nevű parancsnoki bunkerben teljesített szolgálatot Moszkva közelében. Petrov feladata volt riasztani a légvédelmet és jelezni a főparancsnokságnak, ha bármilyen ellenséges ország légitámadást intéz a Szovjetunió ellen vagy rakétákat lő ki a kommunista országra. Rakétatámadás esetén a Szovjetunió figyelmeztetés nélkül interkontinentális ballisztikus rakétákkal támadta volna meg az Egyesült Államokat, mert a legvalószínűbbnek az amerikai, nem pedig francia atomcsapást tartották. Petrov éjfélkor átvette a 24 órás szolgálatot. Alig helyezkedett el az ügyeletes tiszt székében, az irányítóközpont emelvényén, amikor a nemrég telepített Oko nevű műholdrendszer egyik szatellitje azt jelezte: ballisztikus rakéta tart a Szovjetunió felé. A rendszer számítógépei elemezték a rakéta pályáját, és ez alapján meghatározták a kilövés legvalószínűbb pontját: a fegyvert az Egyesült Államok területéről indították. A Petrov asztalán levő panelen egy „start" feliratú, vörös gomb villogott. Ha megnyomja, a riasztás elindul, először a saját parancsnokainak, aztán a vezérkarnak, ahonnan a Kremlbe, Andropov főtitkárhoz került volna a jelzés. Neki és a Politbürónak kellett volna eldöntenie, hogyan reagáljon a Szovjetunió, és a válasz valószínűleg az atomháború lett volna. Az első riasztás után pár másodperccel újabb jelzőfények villantak fel, miközben hangosan tovább szólt a riasztócsengő. A tisztek falfehér arccal ültek a konzolok előtt vagy futottak az asztalukhoz. A 44 éves alezredes ijesztő információt kapott. Összesen öt Minuteman ballisztikus rakéta volt útban felénk, emlékezett később az iszonyatos pillanatokra Petrov. 15 másodpercre én is lefagytam. Meg kellett értenünk a helyzetet és azt, mi a teendő. A szovjet doktrína szerint csak akkor lehetett támadásnak értékelni egy ilyen jelzést, ha ezt egy másik forrás is megerősítette. A földi radarok azonban a Föld görbülete miatt még nem látták a közeledő rakétákat, így Petrovnak kizárólag a műholdak riasztása alapján kellett döntenie. Mivel a műholdak egynél több rakétát észleltek, a riasztás automatikusan, Petrov nélkül is eljutott a vezérkarhoz. A marsallok és a honvédelmi miniszter persze ilyenkor szakértő tisztek értékelése alapján hozott döntést a teendőkről, a szakértő pedig itt a rakétavédelmi figyelőrendszer ügyeletese, Petrov alezredes volt. Petrov várt. Már ez is kockázatos volt, hiszen a rakéták óriási távolságot tesznek meg egy perc alatt is. Az alezredes egyik kezében a telefont tartotta, a másikkal az irányítópult gombjait nyomogatta és a kijelzőket figyelte. Öt perc múlva jelentette a vezérkarnak, hogy téves volt a riasztás, a hibát a számítógépok tévedése okozta. Furcsa érzés volt a gyomromban. Nem akartam hibázni, de egyszerűen nem hozhattam más döntést. Éreztem, hogy igazam van. Amikor kimondtam, hogy téves riasztás, megnyugodtam. Petrov arra gondolt, hogy ha ez valódi amerikai támadás lett volna, nem öt rakétát lőnek ki a Szovjetunióra, mert azzal nem tudják megsemmisíteni a Vörös Hadsereget, az atomrakétákat, a szovjet városokat. Akkor több száz rakétával indult volna meg a támadás, hogy esély se legyen a túlélésre. Másrészt az Oko-műholdrendszer, amelyet nemrég telepítettek az űrbe, többször jelzett már tévesen. Hogy Petrov megmentette a Földet a nukleáris holokauszttól, akkor derült ki, amikor néhány perc múlva a földi radarrendszerek is igazolták, hogy nincsenek amerikai rakéták a levegőben. Mint utóbb kiderült, a műholdak a szokatlanul nagy magasságban úszó felhőkön megcsillanó napfényt vélték rakétának. Petrov először dicséretett kapott, aztán napokig hallgatta ki a GRU, a katonai elhárítás, és a KGB, amely az atomfegyverek védelméért felelt. - Miért nem írta le másodpercről másodpercre a naplóban, mi történt?- Mert az egyik kezemben a telefon volt, a másikban a belső beszélgetőrendszert és a kijelzöket kapcsoltam. Nem volt harmadik kezem ehhez! Bár az eset máig titkosnak számít, Petrov nyíltan beszélt az incidensről az 1990-es években. Akkor mondta el a sajtónak, mi történt, és azt is, hogy őt akarták megtenni bűnbaknak a számítógépek hibája miatt. Végül az ügy elhalt, az alezredest se nem tüntették ki, se nem tartóztatták le. 2017-ben halt meg, egyszerű nyugdíjas katonaként. Az ügyről készült dokumentumfilm: A Hold becsapta a radarokat Az Origo már feldolgozta azokat az eseteket, amelyekben az amerikai haderő véletlenül ledobott atombomákat, vagy akár el is vesztette azokat.Ezek voltak a Broken Arrow-kódnevű incidensek.De sok téves atomháborús riasztást is elkövetettek az amerikaiak is, nem csak a szovjetek. 1960 október 5-én az Észak-amerikai Légvédelmi Parancsnokság, a közös amerikai-kanadai NORAD központjába riasztó jelzés érkezett Izlandról. A szigeten elhelyezett rakéta-előrejelző radar szovjet atomrakétákat észlelt, amelyek Amerika felé tartottak. Az amerikai parancsnokság már a válaszcsapásra készült, amikor a szovjet rakéták eltűntek a radarról. Az eset vizsgálatakor az derült ki, hogy az éppen felkelő Hold sugározta vissza a radarhullámokat a Földre félreérthető módon. A tudósok ekkor módosították a korai előrejelző rendszerek számítógépes programjait, nehogy atomháborút robbantson ki a Hold. Egy medve volt a szovjet kém 1962-ben, a kubai rakétaválság idején óriási volt a feszültség a két vezető nagyhatalom között. A parancsnokságokon a rakéták indítógombjai fölött, ugrásra készen álltak a tisztek, míg az egyszerű katonák, kint, a terepen, a fegyverük ravaszán – szakszóval elsütőbillentyűjén – tartották az ujjukat, hogy az első gyanús jelre tüzelhessenek. Az amerikai haderőnek elrendelték a Defcon 3 védelmi készültségi fokozatot, de a Stratégiai Légierő, a nehézbombázól Defcon 2 készültségben voltak. Ez a nukleáris háború előtti utolsó fokozat volt. Ez azt jelentette, hogy a bombázóknaknak a riasztástól számítva 15 percen belül a levegőben kellett lenniük, atombombáikkal a fedélzeten. A minnesotai Duluth légibázison akkoriban 130 atomfegyvert tároltak. Október 25-én éjjel, az egyik őr egy furcsa, testes szabotőrt látott felmászni a kerítésre. A katona ijedtében a levegőbe lőtt és rádión leadta a riadójelzést. A bázis parancsnoka azonnali felszállást rendelt el a B-52 stratégiai bombázóknak, nehogy a szovjet támadók a földön semmisítsék meg őket. Ahogy azonban a lövés eldördült, a nagy fenekű, az a katona által "kövérként" leírt szabotőr leesett a kerítésről és elfutott az erdőbe. Az őr, aki először halálra rémült a „támadó" láttán, már tisztán látta, ki is volt a gyanús alak. Újra jelentkezett rádión: Téves riasztás, téves riasztás. Jelentem, a támadó egy medve volt! A Duluth-i riadót tehát lefújták. Az Egyesült Államok időközben riasztott egyéb repülőterein is elrendelték a készültség csökkentését. Egyetlen bázisra nem jutott el időben a téves riasztás híre, a 350 kilométerrel távolabb levő Volk repülőtérre, ahol a Légi Nemzeti Gárda F-106 vadászgépei állomásoztak. Ezeknek az elfogó vadászoknak az lett volna a feladatuk, hogy a Genie atomtöltetű levegő-levegő rakétáikkal, egyetlen lövéssel megsemmisítsék a behatoló szovjet bombázószázadokat. F-106 Delta Dart being loaded with nuclear tipped MB-1 Genie air-to-air missile!Note: Looks like they might be wearing lead aprons too?#Nukes#Genie#F106pic.twitter.com/R2LikfurTE Olvasóink joggal csodálkozhatnak, hogyan tarthatta bárki is jó ötletnek atomfegyverrel lőni repülőgépekre, de a hidegháború globális paranoiája idején sem nem számított őrültségnek. A volki ügyeletes tiszt végre megkapta a hírt telefonon, hogy a riadót lefújták, nincs ellenség a közelben. A saját rádiójának hibája miatt azonban már nem tudta értesíteni a felszállópálya felé guruló vadászokat, amelyek néhány percen belül már felszálltak volna, az atomrakétáik bevetésére készen. A tiszt beugrott az autójába, padlógázzal, a szirénáját és a villogót bekapcsolva átrobogott az egész repülőtéren, megelőzte az F-106-osokat és keresztbe fordulva megállt előttük. Az atomfegyverrel felszerelt gépek aztán visszagurultak a készenláti hangárokba. Az eset önmagában nem jelentett volna háborús kockázatot, de ha az éjszakai kapkodásban, a téves riasztást okozta stressztől egy pilóta véletlenül az időközben felszállt, saját bombázókra lőtt volna atomrakétát, annak beláthatatlanok lettek volna a következményei. Ne játssz a munkahelyi számítógépen! 1979. november 9-én, a korai előjelző számítógépek ellenőrzésekor a Pentagon és három másik parancsnoki központ tisztjei ugyanazt az iszonyatos képet látták a kijelzőkön: a Szovjetunió 1400 atomrakétát lőtt ki Amerikára. Az ügyeletes tisztek megkezdték az előírt fogatókönyv végrehajtását. Nem csak végigfuttatták a riasztást a teljes amerikai katonai s politikai vezetői láncon, hanem riasztották az amerikai elnök légi vészhelyzeti bevetési pontját, a Looking Glass fedőnevű Boeing 747-est is. Ezt a gépet a Végítélet Repülőgépének (Doomsday Plane-nek) nevezte a sajtó. 6 perccel a szovjet rakéták észlelése után, percekkel a tömeges amerikai válaszcsapás előtt az egyik tiszt észrevett egy adathordozó kazettát az egyik számítógép lejátszójában. Kiderült, hogy egy előző szimulációs gyakorlat után felejtette ott valaki az adathordozót, amely épp úgy működött, mint egy számítógépes játék, hogy a szovjet támadás elleni lépéseket gyakorolhassák rajta. Az ijesztő tévedés után a NORAD sürgősen külön kiképzőközpontot épített, amelyet nem kapcsoltak rá az éles légvédelmi rendszerre. Az ott lejátszott szimulációkat tehát sterilen leválasztották a hadvezetés kommunikációs hálózatáról. A valódi légtérvédelmi központokba ez után már tilos volt bevinni külső adathordozókat. "Ez nem gyakorlat! Menjenek az óvóhelyekre!" 2018. január 13-án, reggel 8:07-kor a Hawaii-szigetek lakosai sokkoló üzenetet kaptak az okostelefonjaikra: Vészhelyzeti riadó! Ballisztikus rakéták közelednek Honolulu felé. Mindenki azonnal vonuljon az óvóhelyekre vagy keressen védett pontot. Ez nem gyakorlat! Ismételjük: ez nem gyakorlat! A riadót 38 perccel később törölték. A vizsgálat szerint a Hawaii Katasztrófavédelmi Ügynökség egy alkalmazottja félreértett egy utasítást és kiküldte a gyakorlóüzenetet a nyilvános mobilhálózatra.


Plávajúci Akademik Lomonosov

Niektorí ruskí pecialisti hovoria o technologickom objave takmer akoo zázraku, iní spolus ekológmi pokrstili nový projekt u plávajúcim ernobyom. Napokon, prvá plávajúca atómová elektráre na svete sa rodív ruskom Severodvinsku. Niektorí ruskí pecialisti hovoria o technologickom objave takmer akoo zázraku, iní spolus ekológmi pokrstili nový projekt u plávajúcim ernobyom. Napokon, prvá plávajúca atómová elektráre na svete sa rodív ruskom Severodvinsku.SkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamouSkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamou Vymysleli ju ruskí atómoví vedci, i ke praotcovia nápadu sú Ameriania. Tí sa vak projektu zriekli pre ekonomickú neefektívnos, ale aj vaka intenzívnym protestom obyvatestva amerického pobreia. Záujem prejavili vo vtedajom Sovietskom zväze. Rozpad komunistického impéria plány prekazil. K realizácii sa Rusi dostávajú a teraz. Pätnás rokov bez paliva Nejde vak, ako v Rusku zdôrazujú, o nejakú kópiu amerického prototypu, ale o celkom unikátny projekt, ktorý nemá vo svete obdobu. V skutonosti ide o vlenú nákladnú lo, na ktorej je atómový reaktor. Celá zostava je pripevnená k peciálnemu mólu, z ktorého u vedú elektrické drôty k spotrebiteom - a tých môe by a 500tisíc. Bez dodávok jadrového paliva vydrí elektráre vyrába energiu bez prestávky a 15 rokov. S výrobou prvého kúska, ktorý u nesie meno Akademik Lomonosov, sa zaalo v tomto roku 15. apríla v severodvinskom podniku SEVMA. Pokia sa tento pokus za 2020 miliónov dolárov podarí, tak od roku 2010 bude plávajúca atómka zásobova elektrinou celé mesto Severodvinsk vrátane továrne na atómové ponorky. Plaváik Plávajúce atómovky sa majú postavi najmenej v desiatich ruských oblastiach. Tam, kde sa teraz katastrofálne nedostáva elektrická energia, sa budú na vlnách pohupáva elektrárne s jadrovými reaktormi. Ráta sa celkom iste s Kamatkou, ukotkou, Jakutskom i Krasnodarským krajom. Prezidentovi RF Vladimirovi Putinov o novom zázraku a jeho vyuití minulý týde porozprával prvý vicepremiér Sergej Ivanov. O jeho vzahu k projektu svedí i to, s akou láskou o plávajúcich montrách hovorí - vaka nemu sa u vila prezývka plaváik. Udranie ivota aj odsoovanie morskej vody Okrem základného pouitia sa budú vraj vyuíva i pri odsoovaní morskej vody, o by mohlo zauja krajiny s nedostatkom vody. Avak hlavný problém, ktorý by mal tento svojrázny projekt riei, je záchrana severných oblastí Ruska, ktoré kadú zimu zápasia s nedostatkom domáceho tepla, svetla, vody i produktov. Zásobovanie odahlých krajov, ktoré sú v zime len ako prístupné, je toti kadoronou nonou morou ruskej vlády. Plaváiky sú vraj úplne bezpené. Aspo to tvrdí éf Federálnej sluby pre ekologický, technologický a atómový dozor Konstantin Pulikovskij. A tak sa o ne u zaujímajú v zahranií, predovetkým v Ázii a Afrike. Zatia vak nikto nevysvetlil budúcim uívateom, o robi napríklad vo chvíli, ke sa k roztomilému plaváikovi budú blíi cunami alebo tajfún. Autor: Agentúra Epicentrum


Deutsch vagy Gurmai az ön lelki társa? A gép válaszol!

Kövesse az Indexet Facebookon is! „Göncz Kinga, Deutsch Tamás és Gurmai Zita. Mi a pék?” - szisszentek fel az EUrologus szerzői kínjukban, amikor az említett nevek jöttek ki, mint a leginkább hozzánk hasonlóan szavazó magyar EP képviselők. A kábult értetlenség ellenére nem tudunk rosszat mondani awww.myvote2014.eujátékról, amely elárulja, hogy melyik EP képviselő álláspontja áll a legközelebb a sajátunkhoz. A néhány 10 ezer eurós fejlesztés lelkét aVoteWatchnevű szoftver adja, amely évek óta statisztikát vezet az EP képviselőkről és munkájukról, aktivitásukról, s nem ritkán passzivitásukról. A Myvote2014 megalkotói szándéka szerint a fiatal választók részvételi aktivitását akarja emelni, és a maga kategóriájában ötletes Ki, Mit tud-ot kínál. A program néhány kiemelt, vagy az átlagemberhez közel álló kérdésben kéri ki véleményünket, és azt összeveti a VoteWatch adatbázisában tárolt több millió szavazattal. Itt aztán elválik a szar a májtól, és kiderül, hogy a politikai önmeghatározás nem sokat ér. Aki lelkes liberálisnak gondolta magát, az akonzervatív Twitter-császárhoz, vagy abaloldali nőmozgalom szülőanyjáhozvált hasonlatossá. Az is lehet persze, hogy a képviselők merőben másképp szavaznak, mint, ahogy utána kommunikálnak, és nem a mi álláspontunk torzult hozzájuk, hanem titokban az övéké hozzánk. Aki ennek ellenőrzésére is vállalkozna, annak a VoteWatch alkalmazását kicsit tovább kell bűvölnie. Viszont mivel a szoftver minden szavazást rögzít, így világosan kiderül, mit gondol Glattfelder Béla, Őry Csaba vagy Bánki Erik az uniós tranzakciós adóról, a tengerek túlhalászásáról, a románokat és bolgárokat érintő uniós munkaerő piaci korlátozásokról vagy az Gyed egységesen 20 hétre növeléséről. Vagy, hogy mit gondol Bokros Lajos, Tabajdi Csaba, Morvai Krisztina a homofóbia elleni közösségi fellépésről, a fiatalok foglalkoztatását célzó programokról vagy az atomenergia európai kivezetéséről. Hasonlóképpen annak is utána lehet járni, hogy kedvenc kormányunk és a mögötte álló kormánypártunk egésze hogy viszonyul ezekhez a kérdésekhez a brüsszeli szavazásokon. Kövesse az Indexet Facebookon is!


Zainfekowane komputery w elektrowni atomowej. Ktoś chciał ją zniszczyć?

Elektrownia atomowa w Gundremmingen leży około 120 km na północny zachód od Monachium. We wtorek 26 kwietnia firma energetyczna RWE poinformowała, że w  zmodernizowanym w 2008 roku systemie komputerowym wykryto wirusy, w tym "W32.Ramnit" i "Conficker". Złośliwe oprogramowanie znalazło się też na 18 dyskach zewnętrznych, w komputerach biurowych. Według RWE, operatora elektrowni, złośliwe oprogramowanie nie zagrażało jej działaniu. Mimo to firma zwiększyła środki cyberbezpieczeństwa. Wśród wykrytych wirusów znalazł się"W32.Ramnit"zaprojektowany, by wykradać pliki z zainfekowanych komputerów. Jest on przenoszony głównie na pendrive'ach i ma umożliwić atakującemu przejęcie kontroli nad systemem operacyjnymWindows, gdy zostanie on podłączony do internetu. Drugi z wirusów,"Conficker", również infekuje komputery wyposażone w Windowsa. Od 2008 roku jego ofiarami padły miliony urządzeń. Mikko Hypponen, przedstawiciel zajmującej się cyberbezpieczeństwem firmy F-Secure zapewnił, że takie wirusy wykrywa się w kluczowej infrastrukturze często, ale nie stanowią one niebezpieczeństwa, jeśli ta infrastruktura nie jest ich głównym celem. Warto jednak pamiętać, że w 2013 roku wirus komputerowy zaatakował system kontroli turbin w amerykańskich zakładach energetycznych, gdyż jeden z techników włożyłzainfekowany dysk USBdo sieci. Elektrownia działała wówczas przez trzy tygodnie. Wysiedlona polska wieś:


KDR sa nevzdá jadrového arzenálu, kým USA nezmenia týl svojej politiky

Soul 18. septembra (TASR) - Severná Kórea nikdy nezlikviduje svoj jadrový arzenál a neobnoví rokovania o svojich jadrových programoch, kým sa USA nevzdajú ... Soul 18. septembra (TASR) - Severná Kórea nikdy nezlikviduje svoj jadrový arzenál a neobnoví rokovania o svojich jadrových programoch, kým sa USA nevzdajú svojej nepriateskej politiky, uviedla dnes oficiálna severokórejská tlaová agentúra KCNA.SkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamouSkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamou Ako KCNA píe v komentári, ktorému mono pripísa znaný význam, odhalenia týkajúce sa nepovolených jadrových experimentov v Junej Kórei z rokov 2000 a 1982 ukazujú, e Washington uplatuje dvojaký meter - kritizuje Kórejskú udovodemokratickú republiku (KDR), ale vyjadruje pochopenie pre podobné aktivity Junej Kórey. "Je samozrejmé, e o obnovení rokovaní nemono hovori, kým sa USA nevzdajú svojej nepriateskej politiky zaloenej na uplatovaní dvojakého metra vo vzahu ku KDR, a táto nemôe nikdy zlikvidova svoje jadrové zastraovacie prostriedky," uvádza sa v komentári KCNA.


ITER je inpirovaný receptom Stephena Hawkinga

Koncom decembra 2004 poloili redaktori prestíneho britského asopisu Nature vedeckým celebritám otázku: o by ste elali v novom roku sebe i iným? Gerald Navratil, plazmový fyzik z Kolumbijskej univerzity, odpovedal: "Dva plazmové experimenty namiesto Model budúceho experimentálneho termonukleárneho reaktora vo francúzskom Cadarache. FOTO - REUTERS jedného." Navratilovi zjavne prekáalo, e pri stavbe Medzinárodného termonukleárneho experimentálneho reaktora (ITER) sa u dlhie nemôu dohodnú zástupcovia USA, Japonska a Junej Kórey na jednej strane a Ruska, íny a Európskej únie na strane druhej. USA u raz od projektu odstúpili (v roku 1999), o tyri roky sa vak zas pripojili.SkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamouSkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamou Staí iba jeden Kameom úrazu bola najmä otázka, kde bude reaktor stá. Medzi horúcich kandidátov patrilo francúzske Cadarache a japonské Rokkao-mura. Oba tábory sa vtedy tak rozvadili, e to vyzeralo takmer na nevyhlásenú vedeckú vojnu. elanie Navratila bolo v situácii nezhody logické: Nech si teda kadá strana postaví svoj vlastný reaktor. Po pol roku je vak u naastie isté, e aj vo vede môe obas zvíazi zdravý rozum a e elanie amerického fyzika sa nesplní. Spolonými silami sa postaví iba jeden experimentálny fúzny reaktor v juhofrancúzskom Cadarache. Náklady na jeho vybudovanie majú dosiahnu 10 miliárd eur. Vekos experimentálneho reaktora je úctyhodná; prstenec (toroid) má vonkají celkový priemer asi 20 metrov a je vysoký 15 metrov. Okrem iného obsahuje aj sústavu obrovských elektromagnetov chladených tekutým héliom. Dokáeme napodobni Slnko? Iter po latinsky znamená cesta. Je to symbolické, lebo ITER samozrejme ete nebude vyrába energiu budúcnosti, mal by k nej vak po alích dlhých rokoch výskumu dospie. Aj tentoraz udia pri pokuse získa doteraz najlepí, najistejí a prakticky neobmedzený zdroj energie nachádzajú vzor v prírode. Cieom ITER je napodobni procesy prebiehajúce na Slnku, ktoré vytvára ohromné mnostvo energie zluovaním jadier ahkých atómov. Ak by sa tento ambiciózny cie naplnil, potvrdili by sa slová jedného z najprenikavejích vedeckých duchov histórie, Ameriana Richarda Feynmana: "Keby sa podarilo skontruova zariadenie na vyuitie termonukleárnej fúzie, mohol by sa z teúcej vody s prietokom 12 litrov za sekundu získava rovnaký výkon, ako majú vetky elektrárne v USA." Energetická výdatnos riadenej fúzie je desamiliónkrát väia ne pri spaovaní fosílnych palív a tyrikrát vyia v porovnaní s jadrovým tiepením, ktoré sa dnes pri výrobe energie bene pouíva. Oproti tiepeniu má aj alie výhody: ako palivo staí vodík alebo jeho aie varianty - izotopy deutérium a trítium. Po reakcii nezostáva iadne vyhorené nebezpené palivo a nie sú teda problémy s jeho dlhodobým bezpeným skladovaním. Deutérium plus trítium Termonukleárna fúzia bude energiou budúcnosti, ovea úinnejou ako iné druhy energie. Pravda, ak sa ju podarí vyui. Teoreticky je postup známy. Fúziu mono rozdeli do niekokých krokov. Najprv sa do prstenca umiestni malé mnostvo vodíkového paliva (deutérium plus trítium; deutérium je vodík, ktorý ma v jadre jeden protón a jeden neutrón, trítium je vodík, ktorý má v jadre jeden protón a dva neutróny). Palivo sa zahreje na 100 miliónov stupov Celzia a vaka tejto nepredstavitenej teplote sa dostanú atómy vodíka k sebe na takú malú vzdialenos, aby prekonali odpudivé sily; zlúia sa na hélium so tyrmi nukleónmi. Hlavnú as energie, ktorá vznikne touto reakciou, odnáajú prebytoné neutróny, ktoré nezachytí magnetická pasca. Vysokoenergetické neutróny zachytí a obal reaktora. Vysoká stávka, ete vyia výhra? V ideálnom prípade by mal reaktor produkova dostatok energie a zárove si sám udriava teplotu potrebnú na reakciu. Najväí problém spoíva v tom, aby reakcia spala Lawsonove kritérium. Je to poiadavka na teplotu, koncentráciu astíc a udranie nepokojného tvrtého skupenstva hmoty - plazmy - tak dlho, aby fúzia produkovala viac energie, ne sa do nej dodá. i sa vak vôbec niekedy podarí rozbehnú jadrovú fúziu vo vekom, je zatia naozaj vo hviezdach. Poda niektorých odborníkov sú ance na úspech 50:50, a za najskorí termín moného vyuitia sa väinou povauje rok 2040. V kadom prípade vak pokus stojí za to. Britský kozmológ Stephen Hawking kedysi odporúal hazardným hráom stavi na jedno roztoenie rulety vysokú sumu peazí, a ITER je podobný prípad. Len s podstatným rozdielom: v stávke nie je budúcnos osamoteného hazardéra, pretoe v prípade úspechu získajú vysokú výhru vetci nai potomkovia. Francúzski technici v areáli ITER. FOTO - TASR/EPA


Osirak 1981: Za 80 vteřin bylo po všem

Bagdád/Praha - Když Izrael v roce 1981 zničil irácký jaderný reaktor a nejspíš definitivně zastavil iráckou snahu o získání jaderné zbraně, útok byl všeobecně odsouzen. O téměř deset let později, v době první války v Perském zálivu, během které ostřeloval Irák raketami Scud bez jaderných hlavic židovský stát i sousední Saúdskou Arábii, děkovala Izraeli řada osobností za deset let staré zastavení iráckého jaderného programu. Irácký reaktor Osirak byl téměř kompletně zničen před 25 lety, 7. června 1981. Irák začal s jaderným programem v 60. letech 20. století a v roce 1976 Francie prodala Iráku výkonný 40timegawatový lehkovodní jaderný reaktor. Reaktor byl pojmenován Osirak.Autor fotografie: Aktuálně.czInfoboxPŘEČTĚTE SI:Írán: náš jaderný program je nezvratnýÍrán říká americké nabídce ano i neJaderný odpad zamořil část Pákistánu  V okamžiku, kdy stavba reaktoru začala vládl nad Tigridem již téměř dva roky diktátor Saddám Husajn. V nedalekém Izraeli zase pravicová vláda premiéra Menachema Begina. Izrael měl obavy z toho, že reaktor bude využit na vývoj jaderných zbraní, přestože Irák neustále zdůrazňoval, že se jedná o mírové využití jaderné energie. Irák byl navíc byl již od roku 1969 signatářem Smlouvy o nešíření jaderných zbraní (NPT), což mělo zaručovat kontrolu Mezinárodní agenturou pro atomovou energii (MAAE). Podle pozdějších odhadů odborníků byl Irák v roce 1981 pět až deset let od jaderné zbraně, jiné údaje ale uváděly rok až dva. Saddám si navíc opatřil sovětské rakety typu Scud, které mohou nést i jaderné hlavice. Izrael nejprve zahájil diplomatickou ofenzívu, ministr zahraničí Moše Dajan již koncem 70. let vyjednával s Francií či USA. Nikdo ale židovskému státu nezaručil, že bude irácký jaderný program zastaven, proto premiér Begin rozhodl o zničení reaktoru v Iráku ještě před aktivací paliva. V neděli 7. června 1981 v 15:55 místního času vzlétlo ze základny Ecion v Negevské poušti na jihu Izraele osm plně naložených a natankovaných stíhacích bombardérů F-16, které doprovázelo šest stíhacích letounů F-15. Čekala je cesta dlouhá 1100 kilometrů přes území Saúdské Arábie až k Bagdádu. V 17:35 shodily letouny bomby na reaktor, z 18 pum cíl úspěšně zasáhlo 16. Reaktor byl téměř zcela zničen za minutu a 20 vteřin. Při náletu zahynulo 11 lidí - deset iráckých vojáků a jeden Francouz. Poté se všech 14 letadel úspěšně a stejnou cestou vrátilo do Izraele, irácká protiletadlová obrana je vůbec neohrozila. Nálet byl z vojenského hlediska úspěšný. Irácký reaktor byl velmi vážně poškozen a jaderný program země na mnoho let zastaven. Akce ale byla tvrdě kritizována.V neděli 7. června 1981 v 15:55 místního času vzlétlo ze základny Ecion v Negevské poušti na jihu Izraele osm plně naložených a natankovaných stíhacích bombardérů F-16, které doprovázelo šest stíhacích letounů F-15. | Foto: www.afa.org Francouzská vláda to odsoudila jako porušení mezinárodního práva a Rada bezpečnosti OSN přijala rezoluci č. 487 odsuzující útok. Rezoluci podpořily i USA a izraelsko-francouzské vztahy byly vážně narušeny. Izrael vždy argumentoval tím, že se jednalo o sebeobrannou akci. Premiér Begin byl kritizován i v Izraeli, neboť preventivní útok, který posílil jeho prestiž, přišel jen několik týdnů před parlamentními volbami a premiér jej nekonzultoval, jak bývá v Izraeli při tak závažných rozhodnutích zvykem, s představiteli opozice. Volby 30. června 1981 pak opět vyhrál Beginův Likud. "Útok na Osirak Saddámem výrazně otřásl. Jeho strach z izraelského napadení se změnil v paranoiu. Neustále měl pocit, že Izraelci proti němu něco chystají a mají v plánu ho zničit," napsal později ve svých pamětech irácký fyzik a pozdější emigrant Chizír Hamzá. Francie nakonec v roce 1984 přerušila spolupráci s Irákem na jeho jaderném programu, Irák se nicméně snažil o výrobu jaderné bomby i v dalších letech. V roce 1988 chtěl vyrobit první pumu do tří let. Osirak byl poté kompletně zničen až během války v Zálivu koncem února 1991. Od té doby se mínění stran náletu na Osirak posunulo, zejména v souvislosti s napadením Kuvajtu Irákem v roce 1990 a následnou první válkou v Perském zálivu. Americký ministr zahraničí Colin Powel odsouzení zničení reaktoru ze strany USA označil v roce 2003 za chybu s tím, že kdyby nebylo náletu na Osirak, Irák by v 1990 vtrhl do Kuvajtu jako jaderná mocnost.


Zelený Obama? Nikoliv, jen zelenější než McCain

Ekologická témata americké voliče nelákají Analýza -Svého soupeře v klání o Bílý dům líčil republikánský senátor John McCain jako člověka, který Ameriku neúměrně zatíží ekologickými daněmi. Do zapřísáhlého environmentalisty, kterými svět straší stoupenci konzervativních hodnot, má však Barack Obama daleko. Amerika má dnes jiné starosti, než je boj s globálním oteplováním. Čelí nejhorší finanční krizi od třicátých let minulého století a ekologická témata museli oba kandidáti na křeslo v Bílém domě v posledních týdnech poněkud zasunout do pozadí. Neuspěli by s nimi u voličů. Demokrat Barack Obama je přitom jen o trochu "zelenější" než republikán John McCain. Za to, že nepodepsal Kjótský protokol, kritizovali prezidenta George Bushe totiž svého času vehementně oba dva. Oba také opakovaně zdůrazňovali nutnost snížení emisí skleníkových plynů, které produkují Spojené státy, největší znečišťovatel ovzduší na světě. Čína a USA se střídají na prvním místě jako největší znečišťovatelé životního prostředí. | Foto: Reuters Obama tvrdil, že pokud bude zvolen, postará se o to, aby USA redukovaly v příštích 50 letech objem vypouštěného CO2 o 80 procent. McCain by se spokojil s pětašedesáti procenty. Signatářské země Kjótského protokolu musí přitom už do roku 2012 snížit emise kysličníku uhličitého tak, aby činily o pět procent méně než před osmnácti lety. Tedy asi o pětinu současného množství. Kvůli stávající ekonomické krizi je ovšem pravděpodobné, že zásadní rozhodnutí, která by mohla uzákonit redukci emisí CO2, v průběhu příštího roku v USA nepadnou, ať již bude v Bílém domě sedět kdokoli. Zapříčinila by zvýšení cen energií, což by ještě více zasáhlo koncové odběratele. Souvislosti:Krize dopadá i na přírodu. Nebudou peníze na ochranu Každá prodleva ovšem zkomplikuje následnickou smlouvu Kjótského protokolu o životním prostředí, která má být podepsána koncem roku 2009 v Kodani. V případě, že by se Spojené státy k dohodě nepřipojily, hrozí odmítnutí i ze strany Číny. Obama má na druhé straně v úmyslu napravit pošramocenou pověst, kterou po osmi letech Bushova vládnutí USA získaly ve světě, a bude nakloněn kompromisu. Alternativní zdroje energie mají být pro USA zdrojem úspor i nových pracovních míst. | Foto: Reuters Washington chce problém s CO2 řešit na základě obchodování s povolenkami k vypouštění emisí. Obama navrhl, aby se tyto povolenky dražily. Řada odborníků tvrdí, že rozumnější a levnější řešení je přidělit povolenky největším znečišťovatelům, jako jsou ropné rafinérie, cementárny a uhelné elektrárny, a dražit až ty, které zbudou. Obama si jako jeden ze svých cílů stanovil zbavit Spojené státy závislosti na ropě ze Středního východu. Celkovou spotřebu v USA hodlá do roku 2030 snížit nejméně o třicet procent, tedy o deset milionů barelů ropy denně. Pomoci mu k tomu mají alternativní zdroje a v automobilové dopravě hybridní motory. Rozšiřovat zásadním způsobem těžbu ropy ve Spojených státech na rozdíl od McCaina, který je pro postupné vytěžení amerických zásob suroviny, ale nechce. V Senátu se vyslovoval proti hloubkovým vrtům na ropu, v průběhu volební kampaně ale svůj názor přehodnotil. Totéž platí o těžbě v chráněné oblasti u břehů Aljašky. Čtěte také:Přestaňte chránit lední medvědy, křičí Aljaška Obama je zároveň proti uvolnění amerických ropných rezerv, pokud nedostatek této suroviny nebude opravdu vážný. Zásadně se od Johna McCaina liší v jedné oblasti. Do roku 2025 by podle něj mělo být kryto pětadvacet procent spotřeby elektřiny v USA z obnovitelných zdrojů, především pomocí solárních panelů a větrných elektráren. Deset procent energie má pocházet z "čistých" zdrojů již do roku 2012. Autor fotografie: ReutersVíce o ekologii v USA:Aljaští medvědi si na své CHKO počkají ještě dva rokyBude se v USA konzumovat geneticky upravené maso?V USA řádí větrná horečka. Lidé šetří peníze i příroduAljaška se otepluje. Hrozí lesní požáry i invaze škůdcůV USA mění zákon o ohrožených druzích. Po 20 letech  "Investujeme 15 miliard dolarů ročně do obnovitelných zdrojů energie, tím vytvoříme během příštích deseti let pět milionů nových pracovních míst v oblasti energetiky. Na stavbách solárních panelů a větrných elektráren a nových elektrických vedení," tvrdí Obama. Ochránci přírody věří, že i přes nejistou ekonomickou situaci bude Obama prosazovat zelená témata hned z několika důvodů. Zelené technologie mohou pomoci oživit upadající ekonomiku, snížit dovoz ropy o 10 milionů barelů suroviny za den a přispět k redukci emisí skleníkových plynů. Oblast jaderné energetiky Obama podporuje stejně jako jeho republikánský soupeř. Oponuje ovšem plánu skladování jaderného paliva ve skladišti Yucca Mountain v nevadské poušti a rozhodně není nakloněn McCainovu plánu na výstavbu 45 nových jaderných elektráren. Raději investuje 150 miliard dolarů na výzkum a vývoj hybridních motorů, čisté energie z uhlí, obnovitelné energie, efektivity využívání energie a dalších základních "ekologických" pracovních míst v soukromém sektoru. Miliardu dolarů ročně poskytne na grantový program modernizace továren a zajištění, že dělníci budou mít školení a nástroje k zacházení s ekologickými technologiemi budoucnosti. Obama slibuje také rozsáhlé daňové úlevy pro ekologické projekty. Například nově postavená vodní nebo sluneční elektrárna bude na pět let osvobozena od placení daní. Naopak velké ropné společnosti by měly platit speciální daň z "nadstandartních výnosů". Takto získané finanční prostředky mají státní pokladně pomoci vyrovnat ztráty vzniklé zavedením slevy na daních pro rodiny s nízkým a středním příjmem, aby jim pomohly vyrovnat se s rostoucími cenami energie. Obama se postavil i proti dočasnému zrušení federální daně za benzín. Tvrdí, že tento krok ušetří každé americké rodině nanejvýš 30 dolarů, a tak není žádným zásadním řešením.


Putyin szerint megnyerte az ukrajnai háborút... de legalábbis egy dolgot nyert vele

Oroszország az ukrajnai „különleges hadművelet” eredményeképpen megerősítette a szuverenitását – jelentette ki Vlagyimir Putyin orosz elnök a vlagyivosztoki Keleti Gazdasági Fórum plenáris ülésén.
– Úgy gondolom, semmit sem veszítettünk, és nem is fogunk semmit sem veszíteni (a háborúval – A szerk.). Ami a nyereségeket illeti, azt mondhatom, a fő nyereség a szuverenitásunk megerősítése, és ez elkerülhetetlen következménye annak, ami most történik– mondta az orosz államfő. Putyin hangoztatta, hogy Moszkva nem elkezdte a katonai műveleteket Ukrajnában, hanem csak megpróbálja befejezni őket. Az orosz vezető szerint a harcok 2014-ben kezdődtek, miután Ukrajnában puccsot hajtottak végre azok, „akik a saját népüket akarták elnyomni”. (A legfrissebb hírek itt) Álláspontja szerint a Moszkva által „különleges hadműveletnek” nevezett invázió tudatos tükörválasz az Ukrajnában évek óta zajló eseményekre, amelynek célja a Donyec-medencében élők megsegítése. – Ez a kötelességünk, amelyet a végsőkig teljesítünk– fogalmazott Putyin. Hangot adott azon álláspontjának, miszerint a konfliktussal párhuzamosan Oroszországban és a világban végbemenő polarizáció csak haszonnal jár majd, mert lehetővé teszi mindennek az elvetését, ami akadályozza a fejlődést és továbblépést. A gazdasági konfrontációra kitérve azt fejtegette: az egész világot fenyegető nyugati „szankciós láznak” az a katalizátora, hogy az Egyesült Államok kezéből „kicsúszik a dominancia”, a nyugati elit pedig képtelen az objektív tények elfogadására. Mint mondta, ennek eredményeképpen Európa fejlettségi szintjét és életminőségét „a szankciók kohójába vetik, (...) feláldozzák annak érdekében, hogy fenntartsák az Egyesült Államok diktatúráját a világ ügyeiben”. Azt hangoztatta, hogy az európai vállalatok versenyképességét csökkenti az orosz kapcsolatok megszakítása, és „nem lenne meglepő”, ha helyüket mind a kontinensen, mind a világpiacon amerikai vetélytársaik vennék át. Meglátása szerint a dollárba és más nyugati valutákba vetett bizalom elveszett, és a fejlett országokban az infláció többéves csúcsokat ért el. Putyin kijelentette, hogy megbízhatónak és hitelesnek tartja a zaporizzsjai atomerőmű helyzetéről a Nemzetközi Atomenergia-ügynökség (NAÜ) missziója által elkészített jelentést. „Természetesen nyomás alatt vannak (...) és nem mondhatják közvetlenül, hogy a lövések ukrán területről jönnek, de ez nyilvánvaló dolog” – mondta. Bejelentette, hogy az orosz fél kész „akár holnap” újságírókat, köztük európaiakat vagy amerikaiakat elvinni a létesítménybe. Közölte, hogy utasította a Roszatomot: dolgozzon ki további javaslatokat az atomerőmű biztonságának fokozására. Megjegyezte: nem az jelenti a fő veszélyt, ha a reaktorokat találat éri, hanem ha a kiégett fűtőelemek tárolására szolgáló létesítményeket. Moszkva nem fog tükörintézkedésekkel válaszolni az orosz állampolgárokkal szembeni vízumszigorításokra, és nem tesz olyat, ami nem szolgálja az érdekeit. Leszögezte, hogy Oroszország maga nem fogja megszakítani a kapcsolatokat a Nyugattal, a gazdaság mellett beleértve a kultúrát, az oktatást és a sportot is. (A legfrissebb hírek itt) „Furcsa diplomáciai hozzáállásnak” nevezte Josep Borrellnek, az Európai Unió külpolitikai főképviselőjének azt a korábbi kijelentését, miszerint „Oroszországot a harctéren kell legyőzni”. Azzal kapcsolatban, hogy Borrell jelentések szerint lefasisztázta Oroszországot, azt mondta, hogy „Isten legyen a bírája, mondjon, amit akar”. Megjegyezte, hogy szerinte az 1930-as évek Spanyolországában a diplomata „a puccsisták oldalára állt volna”, ahogy most is a 2014-es államcsíny nyomán uralomra került ukrán kurzus pártját fogja. – Ukrajnában a hatalom valójában szélsőséges nacionalisták és neonácik kezébe került, akik totális terrort alkalmaznak. Sokan még a szájukat is félnek kinyitni, hogy kimondják, amit valójában gondolnak– mondta. – Mi néha kritikusak vagyunk egyes állampolgárainkkal szemben, akik sajátos módon értelmezik a Donyec-medence védelmében tett lépéseinket, mert nem tudják, hogy ott az utcán bírósági tárgyalás nélkül lövik le azokat, akiknek más a véleményük, mint a hatalmon lévőknek. Ott egyszerűen fizikailag semmisítik meg őket– fogalmazott az orosz vezető. Nemzetközi botrányt okozott a nyolcadikos magyar földrajzkönyv: az ukránok azonnali helyreigazítást követelnek az Orbán-kormánytól Putyin szerint Ukrajnában sokan vannak, akik gyűlölik a kijevi rezsimet, és készek harcolni ellene. A brit miniszterelnök-váltásról azt mondta, hogy „messze nem demokratikus eljárás” keretében történt, mert a brit népnek nem volt benne szerepe. Azt mondta, a brit elitre tartozik, hogy Liz Truss kormányzása alatt London hogyan fogja alakítani a Moszkvával való kapcsolatait. Hozzátette, hogy az oroszok dolga a saját érdekeikkel törődni, amit következetesen meg is fognak tenni, „efelől senkinek ne legyenek kétségei”. Putyin (MTI)


Zsákutcába tart a német energiaforradalom

Kövesse az Indexet Facebookon is! Úgy tűnik, hogy 2021-ben Németország az elmúlt harminc év legnagyobb mértékű üvegházhatású gáz-kibocsátás növekedését produkálhatja. Az első félév megfigyelései alapján a koronavírus-járvány utáni helyreállítás a 2008-as válságot követő gazdasági visszapattanásnál is nagyobb szennyezések árán valósul meg, ami – a tendencia enyhülése esetén is – meghiúsíthatja a német klímavédelmi célok teljesülését. Az idei év első felében a villamosenergia-termelésből származó szén-dioxid-kibocsátás 21 millió tonnával (az előző év azonos időszakához képest mintegy 25 százalékkal) emelkedett Németországban. A koronavírus-járvány terjedését mérséklő intézkedések enyhülése lehetővé tette a gazdasági aktivitás növekedését és a helyreállítás megkezdését, ami a járvány előtti szintre emelte az energiakeresletet. Ezzel párhuzamosan azonban az – energetikai szempontból – kedvezőtlen időjárási feltételek a növekvő kapacitások ellenére sem biztosították, hogy Németország többletigényét megújulókkal elégítse ki: a szélturbinák termelésének 25 százalékos visszaesését a napelemekből származó energia enyhe növekedése nem tudta ellensúlyozni. Az időszak nyertesei a fosszilis kapacitások voltak: a széntüzelésű erőművek által megtermelt villamos energia csaknem negyven, a gáztüzelésű erőművekből származó áram 15 százalékkal növekedett az előző évhezképest. Az első félév adatai alapján a német energiaátmenet szakmai támogatására létrehozott Agora Energiewende kutatóintézet frissítette az ország egészének 2021-es szén-dioxid-kibocsátására vonatkozó előrejelzését. Atanulmánykét forgatókönyv extrapolálásából összesen 47 millió tonnás emelkedést valószínűsít, ami a klímapolitikában jellemző kiindulóévnek tekintett 1990 óta a legnagyobb növekményt jelentené (az eddigi legmagasabb, mintegy harmincmillió tonnás értéket a 2008-as válság után, 2010-ben mérték). Ráadásul – a modellezés eredményei alapján – ha a kedvezőtlen tendencia folytatódik, a kibocsátástöbblet akár a hetvenmillió tonnát is elérheti. Dr. Patrick Graichen, az intézet igazgatója szerint az eredmények főképp azért aggályosak, mert rámutatnak: a 2020-ra kitűzött kibocsátáscsökkentési cél elérése a koronavírus-járványnak, valamint egyéb speciális hatásoknak volt köszönhető, és nem a németek klímavédelmi intézkedéseinek. A növekmény hatására az összesített és ágazati törekvések egyaránt meghiúsulnak, és az ország „visszatér a startvonalra”. A németek tíz éve indult nagyszabású klímapolitikai kísérletének kudarca az alábbi két fő tévedésre vezethető vissza: Politikailag motivált technológiai orientáció Németország 2010-ben – elsősorbanpolitikaimegfontolásból – úgy döntött, hogy 2011 és 2022 között a lehető leggyorsabb ütemben bezárja atomerőműveit, és a kieső kapacitásokat megújuló alapú termeléssel pótolja. A Bloombergbecsléseszerint megközelítőleg ötszázmilliárd euró költségű program azonban nem váltotta be a hozzá fűzött reményeket, mert a megújuló kapacitások – a nagyvonalú támogatási programok ellenére – nem képesek kellő megbízhatósággal pótolni a kieső nukleáris blokkokat. Így Németország fosszilis erőműveinek újraindítására kényszerült, ami jelentősen növelte az energiaszektor szennyezéseit: napjainkra például az országban előállított egységnyi villamos energia károsanyag-kibocsátásatízszer akkora, mint Franciaországban. A tévedésből levonható tanulság, hogy a szakpolitikának a fő célkitűzéseit (például kibocsátáscsökkentés, megfizethetőség, biztonság) nem érdemes ideológiavezérelt célokkal és korlátokkal (például nukleáris leszerelés) kiegészítenie, mert azok akadályozzák a technológiák közötti versenyt és – így végső soron – az elsődleges célok hatékony teljesülését. A program költségviselőinek téves meghatározása Az elmúlt tíz évben Németország a klímavédelmi intézkedések költségeinek jelentős részét a lakosságra terhelte. Ennek következménye, hogy a német háztartások energiaköltsége az egyik legmagasabb az egész Európai Unióban (az előzőekben idézett franciákét például hatvan százalékkal meghaladja). A szennyező vállalatok költségeinek lakosságra történő áthárításával Németország egyfelől védeni kívánja ezeknek a vállalatoknak a nemzetközi versenyképességét, másfelől ösztönözni szeretné a háztartásokat, hogy energiahatékonyság-növelő beruházásokkal csökkentsék energiaigényüket. Amellett hogy a koncepció súlyosan sérti „a szennyező fizet” elvét (és így meglehetősen méltánytalan a lakossággal szemben), nagymértékben felelős a német törekvések sikertelenségéért, mert a háztartások a vállalatoknálárérzéketlenebbek, azaz kevésbé képesek energiafogyasztásukat hozzáigazítani az árváltozásokhoz. A költségviselők helytelen meghatározásának eredménye tehát, hogy a vállalatok nem motiváltak, a lakossági szereplők pedig nem képesek csökkenteni kibocsátásukat, így a várt eredmény elmarad. A kedvezőtlen kibocsátási adatok leginkább azért kínosak, mert számos német politikus (köztük az Európai Bizottság vezetője, Ursula von der Leyen) a gazdasági helyreállítással kapcsolatos narratívája központi eleméül (is) a klímavédelmet választotta. A valóság viszont inkább azt mutatja, hogy Németországban nemcsak a fő célként kitűzött zöldforradalom marad el, de – klímavédelmi szempontból – még a több mint tíz évvel ezelőtti válságkezelést sem sikerül felülmúlni. Ráadásul a német képviselők időről időre az Európai Unió valamennyi tagállamát saját, téves fundamentumokra épülő környezetpolitikájuk irányába igyekeznek orientálni; például a bizottság által legutóbb kiadottFit for 55című javaslatcsomag az egész közösségrekiterjesztenéa lakossági költségviselés téves koncepcióját. Az elmúlt évtized német eredményei alapján aligha meglepő, hogy erősen megoszlik a tagállamok döntéshozóinak és állampolgárainak véleménye a koncepció alkalmazásával és jövőállóságával kapcsolatban. A szerző a Századvég Gazdaságkutató Zrt.Energia- és Klímapolitikai Üzletágának vezetője A véleménycikkek nem feltétlenül tükrözik az Index szerkesztőségének álláspontját. Szeretjük az izgalmas, okos, érvelő írásokat.Várjukaz ön véleményét is. (Borítókép:Füst és gőz száll fel az RWE Weisweiler lignitüzemű erőművéből Németországban, 2019. január 29-én. Fotó: Oliver Berg / picture alliance / Getty Images) Kövesse az Indexet Facebookon is!


Do jezera Ontario unikly z elektrárny desetisíce litrů radioaktivní vody

Tisíce litrů radioaktivní vody byly vypuštěny do Ontarijského jezera po nehodě v jaderné elektrárně nedaleko kanadského Toronta. Místní úřady tvrdí, že životní prostředí i zdraví obyvatel je únikem téměř nedotčeno. Napsala to ve čtvrtek agentura AP. Událost, která se v elektrárně Pickering odehrála už v pondělí před půlnocí tamního času, má jen "zanedbatelný vliv na životní prostředí a nijak neohrožuje veřejné zdraví", ujišťovala ve čtvrtek elektrárenská společnost Ontario Power, kterou vlastní vláda provincie Ontario. Do jezera bylo třeba vypustit 73 000 litrů radioaktivní demineralizované vody. Její únik společnost vysvětluje netěsností čerpadla. Zastaven byl okamžitě poté, co byla porucha zjištěna. Čerpadlo už bylo opraveno. "Z hlediska regulace to byla událost velmi nízké úrovně. Na kvalitu pitné vody to nemá žádný vliv," ujistila dále společnost. Rovněž kanadská komise pro jadernou bezpečnost potvrdila, že ohrožení životního prostředí a lidského zdraví je "zanedbatelné". Incident se stal právě v době, kdy celý svět s napětím sleduje jadernou krizi v Japonsku, kde pozemětřeseníatsunamizačala unikat radiace z poškozené jaderné elektrárny Fukušima. [celá zpráva] Elektrárna Pickering je jednou z pěti kanadských jaderných elektráren. Stojí zhruba 35 kilometrů východně od největšího kanadského města Toronta.


Irán visszaengedi a fegyverellenőröket

Irán úgy döntött: március végén újra beengedi az országba a Nemzetközi Atomenergia-ügynökség (NAÜ) munkatársait. Irán azt követően tiltotta ki az ellenőröket az országból, hogy a NAÜ azt követelte: Irán hozza nyilvánosságra atomprogramja minden részletét. A kedvező döntést a Nemzetközi Atomenergia-ügynökség (NAÜ) vezetője, Mohamed el-Baradei jelentette be hétfőn. Hozzátette: a teheráni vezetéssel kötött megállapodás szerint március 27-én léphetnek be az országba a NAÜ munkatársai. Irán korábban folyamatosan azt hangoztatta, hogy nukleáris tevékenységét békés szándékkal végzi. Az ellenőrök kitiltását is csupán technikai problémákkal magyarázta a teheráni vezetés - írta a BBC. A mostani döntést is úgy kommentálták, hogy nem volt nehéz megállapodni a NAÜ vezetőségével. El-Baradei szerint az ellenőrök tudják tartani korábbi ütemtervüket, ha a megállapodás szerint március végén visszatérhetnek Iránba. Korábban azt is mondta, hogy reményeik szerint az év végére el tudják készíteni jelentésüket.


A nukleáris biztonságon a jövő múlhat, és Paks II. most lapot kért

A nukleáris közösségben a mi projektünk egy nemzetközi összefogás keretében megvalósuló beruházás – mondta az Indexnek Jákli Gergely. Paks II. elnök-vezérigazgatójával többek között arról beszélgettünk, hogy az amerikai nukleáris hatóság által koordinált együttműködések hogyan segítik megteremteni az új paksi reaktorok biztonságát. Kövesse az Indexet Facebookon is! A Paks II. beruházás mellett folytatott nemzetközi kooperáció önmagában is garancia arra, hogy egy biztonságosan üzemeltethető létesítményt adunk majd át – kezdte az IndexnekJákliGergely, a Paks II. elnök-vezérigazgatója, akivel annak apropóján beszélgettünk, hogy a háromnapos CAMP (Code Application and Maintenance Program) konferencia Budapestre érkezett. Az amerikai nukleáris hatóság által koordinált konferenciára összesen négy kontinensről, 22 országból érkeztek szakemberek. Ennek jól láthatóan szerves része a Paks II. beruházás is. A CAMP az 1970-es évek óta fejleszt különböző nukleáris biztonsági értékeléshez számítógépes algoritmusokat, programokat. Ezekhez a szakmai körökben világszerte elismert termohidraulikai és neutronkinetikai kódokhoz a magyar szakemberek már több mint 30 éve hozzáférnek és alkalmazzák. A kedden indult konferencia nem csak a tudományos eszmecsere elősegítése szempontjából fontos, aktualitását pont az adja, hogy a Pakson felépülő két VVER-1200 típusú blokk független biztonsági elemzéseit többek között éppen a CAMP által biztosított kódokkal végzik. Chris Hoxie, a CAMP projektmenedzsere arról beszélt, hogy a világ harminc országa vesz részt a CAMP együttműködésében. „Együtt erősebbek vagyunk és magasabb fokú biztonságot tudunk elérni, mintha mindannyian magunkban dolgoznánk” – hangsúlyozta a konferencián, hozzátéve, megtiszteltetés számára, hogy ezt a gyümölcsöző együttműködést és tapasztalatcserét a világ legjobb atommérnökeivel ezúttal Magyarországon folytathatják. A nemzetközi szervek a garanciák „Óriási lehetőség számunkra, hogy a társaságunk által felügyelt atomerőmű-építési projektben már az előkészítési szakaszban is a legjobb szakemberektől tanuljunk, az ő gyakorlataikat vegyük át” – kezdte beszédét a konferencián Jákli Gergely. Az együttműködés iránti elkötelezettségünket jelzi mind a US NRC, mind a CAMP User Group felé, hogy Budapest rendezi meg a CAMP-meetinget. A nemzetközi együttműködésünk átszövi a mindennapjainkat. A két új blokk megépítésekor a Rosszatom primer köri technológiájához nyugat-európai és amerikai beszállítóktól érkező komponenseket illesztünk hozzá. A Paks II. elnök-vezérigazgatója az Index kérdéseire külön kiemelte, azt fontos látni a Paks II. projektről, hogy egy nemzetközi kooperáció eredménye. Minden olyan tapasztalatot bevonzanak a beruházásba a világból, ami „elősegíti, hogy egyszerűbben, gyorsabban és így költséghatékonyabban valósuljon meg ez a beruházás, és a legvégén egy biztonságos erőművet helyezzenek üzembe”. Emlékeztetett, az amerikai nukleáris hatóság által koordinált konferencia kifejezetten jó példa arra, hogy „a nukleáris közösségben a mi projektünk egy nemzetközi összefogás keretében megvalósuló beruházás”, és hogy „Paks II. alapvető koncepciója is az volt – és jelenleg is az –, hogy a Roszatom primer köréhez kapcsolódik be a nyugat-európai irányítási technológia és a szekunder kör”. Tehát nem csak az erőmű, hanem annak biztonsági technológiája is egy nemzetközi beruházási együttműködés része. „Ez pedig eredményez egyfajta biztonságot. A világban máshol is ezek az együttműködések vezettek eredményre” – mondta Jákli Gergely, és úgy folytatta, hogy nukleáris technológia tekintetében világvezető a Roszatom, de az ahhoz kapcsolódó irányítótestek és az elektromos áram előállításához szükséges berendezések nyugat-európai technológiák. A világon mindenhol nemzetközi kooperáció keretében épül meg egy nukleáris erőmű, az oroszok sűrűn dolgoznak együtt nyugat-európai beszállítókkal. A vezérigazgató úgy véli, azoknak a nemzetköz szerveknek a közreműködése, amikkel a Paks II. együtt dolgozik már önmagában egyfajta minőségbiztosítást jelent, ugyanakkor azt kell látni, hogy egy nukleáris beruházás mindenhol egy kiemelt helyi projekt, amit kiemelt nemzetközi figyelem is övez. „A beruházással kapcsolatos nemzetközi együttműködések szereplőinek is pont az az érdeke, hogy a lehető legbiztonságosabb erőmű épüljön fel” – emelete ki. EZEK A NEMZETKÖZI SZERVEk A biztonságos beruházásra és a későbbi üzemeltetésre garanciák. „Minden egyes projektben vannak unikális kockázati pontok, ezeket meg lehet emelni, fel lehet nagyítani. Ugyanakkor az a fajta szisztematikus elemzés, amit a nemzetközi szervek biztosítanak, meg kell hogy nyugtassa a közvéleményt abban a tekintetben, hogy egy biztonságosan üzemeltethető erőmű készül el Pakson” – összegezte az Indexnek Jákli Gergely, aki szerint így egy hosszú távon olcsón termelő és megbízható erőmű létesülhet. Az atomenergia jövője Korábban az Indexhasábjain már foglalkoztunka kis moduláris reaktorok – SMR-nek rövidítik (Small Modular Reactor) – technológiájával. Ezek jellemzően néhány tucat vagy néhány száz megawatt elektromos teljesítményű egységeket takarnak. A klasszikus definíció szerint azokat a reaktorblokkokat lehet idesorolni, amelyek elektromos teljesítménye 300 megawatt alatt van. Egy ilyen többcélú létesítmény alkalmas és képes arra, hogy akár egy kis méretű villamosenergia-hálózatban (egy fejlődő országban vagy egy, a fejlett hálózattól távol lévő bányatelep vagy ipari üzem mellett) a reaktor hőtermelésének állandó értéken tartása mellett a csökkenő áramigények időszakában felpörgesse a másodlagos termék előállítását. Ennek köszönhetően képes fűtési és/vagy ipari hőigények kielégítésére. Aszódi Attila Paks II. volt kormánybiztosa korábban erről úgy nyilatkozott lapunknak, hogy konkrét azonnali megoldást nem nyújthat, ugyanakkor érdemes komolyan venni őket, s a bennük rejlő potenciált már a kockázati befektetők is felismerték. Erről most Jákli Gergelyt is megkérdeztük, aki szerint az SMR lehet jövő: „Ha olyan országokat nézünk, ahol a természetes erőforrások szűkösek. A megújuló energia egy nagyon jól használható energiaforrás, ugyanakkor olyan országban tudnak segítséget nyújtani, ahol a feltételek adottak, s még így sem képes folyamatos energiatermelésre. A kis teljesítményű SMR-ek olyan váltást hozhatnak a világban, ami szélesíti a nukleáris energia alkalmazhatóságát” – összegezte lapunknak. (Borítókép: Sean Gallup / Getty Images) A külügyminiszter a Roszatom vezetőivel is tárgyalt. Ezáltal tovább erősödik az energiaellátás biztonsága, és az ország függetlensége. A helyszínen jelenleg amerikai, német és francia cégek is dolgoznak. Kövesse az Indexet Facebookon is!


Franciaországban tűz miatt leállították a chinoni atomerőmű két reaktorát

Franciaországban leállították az ország nyugati részén fekvő chinoni atomerőmű két reaktorát, miután tűz ütött ki a létesítményben - közölte az EDF áramszolgáltató vállalat. Tűz ütött ki szombaton hajnali 2 óra 40 perckor a 3-as számú termelőegység fő transzformátoránál egy nem nukleáris területen - közölte az EDF közleményében. A blokkot az előírásoknak megfelelően automatikusan leállították. A vállalat közölte, hogy a tüzet eloltották. Mivel a 3-as és a 4-es reaktorok párban működnek, elővigyázatosságból az utóbbit is leállították - tette hozzá az EDF. A francia atomenergia-hivatal (ASN) közölte, hogy a tűz miatt a 3-as reaktorban áramkimaradás volt, ami automatikus leálláshoz vezetett. A Sugárvédelmi és Nukleáris Biztonsági Intézet (IRSN) külön közleményben számolt be arról, hogy figyelemmel kísérte az eseményt, amelynek "nem volt hatása a lakosságra vagy a környezetre". Az ASN közölte, hogy továbbra is figyelemmel kíséri a helyzetet, és az EDF-fel, valamint az IRSN sugárvédelmi intézettel közösen értékeli, hogy mikor kell feloldani a vészhelyzeti intézkedéseket. KAPCSOLÓDÓ CIKKEINK


Írán obohacuje uran na 84 procent

Experti Mezinárodní agentury pro atomovou energii (MAAE) našli v Íránu stopy uranu obohaceného na 83,7 procenta. To je těsně pod hranicí 90 procent, která je potřebná pro výrobu jaderné zbraně. Írán loni v listopadu přiznal, že uran obohacuje na 60 procent. „Írán informoval MAAE, že k nezamýšlené fluktuaci mohlo dojít během listopadového přechodného období nebo při výměně napájecího válce,“ uvádí se ve zprávě, kterou má agenturaReutersk dispozici. Zpráva MAAE rovněž konstatuje, že agentura s Teheránem záležitost řeší. Uvádí také, že Írán má nyní k dispozici 88 kilogramů uranu obohaceného na 60 procent, což je o 25 kilogramů více než v předešlém čtvrtletí. Zásoby uranu obohaceného na 20 procent stouply o 48 kilogramů na celkem 435 kilogramů. Zpráva MAAE potvrzuje informace Izraele, jehož experti nedávnouvedli, že Teherán už uran obohacuje na 84 procent. Premiér Benjamin Netanjahu k tomu uvedl, že udělá vše, co je v jeho silách, aby Íránu zabránil ve výrobě jaderných zbraní. „Jediná věc, která zastaví darebácké země před vývojem jaderných zbraní, je věrohodná vojenská hrozba nebo akce. Čím déle budete vyčkávat, tím těžší to bude. A my jsme čekali už hodně dlouho,“ řekl. K výrobě jaderné zbraně je potřebný uran obohacený na hodnoty kolem 90 procent. Odborníci však už dříve varovali, že Írán má dostatek uranu obohaceného na 60 procent, aby z něj mohl vyrobit palivo pro nejméně jednu jadernou bombu. Šéf MAAE Rafael Grossi v lednu uvedl, že by Teherán mohl vyrobit několik atomových zbraní, pokud by uran, který má k dispozici, ještě obohatil. Írán je kvůli svému jadernému programu největší blízkovýchodní hrozbou Izraele. Tvrdí však, že chce atomovou energii využívat jen k mírovým účelům.


Hornorakúske orgány chcú mobilizova proti rozirovaniu elektrárne v Mochovciach

Linz 17. marca (TASR) - Hornorakúske orgány sa chcú v rámci aenia proti rozíreniu jadrovej elektrárne v Mochovciach obráti na Európsku komisiu, mienia ... Linz 17. marca (TASR) - Hornorakúske orgány sa chcú v rámci aenia proti rozíreniu jadrovej elektrárne v Mochovciach obráti na Európsku komisiu, mienia vo veci spolupracova s alími spolkovými krajinami a pripravujú aj iniciatívy na pôde Európskeho parlamentu.SkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamouSkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamou Vyplýva to z informácií, ktoré dnes v Linzi zverejnili tamojí krajinský minister ivotného prostredia Rudi Anschober a splnomocnenec pre otázky boja proti jadrovej energii Radko Pavlovec. Prvý z nich poukázal na plány slovenskej strany nahradi dva odstavené bloky JE v Jaslovských Bohuniciach dvoma novými reaktormi JE v Mochovciach, pri ktorých vraj vak prevádzkovate neráta s medziasom obvyklým ochranným pláom (kontajnmentom), opierajúc sa o staré stavebné povolenie z roku 1986. Takýto elezobetónový obal zabrauje vonému íreniu rádioaktívnych látok do okolia pri haváriách primárneho okruhu spojených s poruením jeho celistvosti. R. Pavlovec oznail kauzu Mochovce za dôleitý precedens v rozírenej Európskej únii. Ak to prejde, môu sa vo východoeurópskych tátoch objavi desiatky starých stavebných povolení, o ktorých ete ni nevieme. Hornorakúsky Krajinský snem u na sklonku januára adresoval spolkovej vláde vo Viedni výzvu, aby konala vo veci kvôli údajnej neprijatenosti postupu slovenskej strany. O to viac prekvapili poda agentúry APA tamojích initeov tvrtkové slová spolkového kancelára Alfreda Gusenbauera, ktorý v Bruseli vyjadril z hadiska bezpenosti porozumenie pre plány slovenskej strany. "Ak Slovensko uzatvorí starú atómovú elektráre a nahradí ju novou, bezpenejou, potom to prispieva aj k bezpenosti Rakúska," vyhlásil éf rakúskej vlády. 5 12 20 le juh


Svět se změní. Lidé poprvé spatří temnou hmotu

Ve velkém urychlovači částic ve Švýcarsku začne 30.března přelomový experiment Ženeva- Lidstvo by se mělo příští týden přiblížit k zásadnímu objevu, který posune dopředu bádání o vesmíru a jeho vzniku. Třicátého března začne velký urychlovač částic ve Švýcarsku "pracovat" na srážkách protomů o síle sedmi teraelektronvoltů. Vědci doufají, že tím začnou objevovat částice temné hmoty, která podle propočtů tvoří zhruba čtvrtinu celého vesmíru. Většinu pak vyplňuje zatím málo známá temná energie. "Ke srážkám elektronů momentálně dochází v urychlovači o síle dvou teralelektronvoltů, na konci března se výkon zvýší," uvedla Evropská organizace pro jaderný výzkum (CERN), která se o přístroj stará a provádí pokusy. "Pokud dokážeme objevit částice temné hmoty a porozumět jim, budeme mít znalosti už o zhruba třiceti procentech vesmíru. Půjde o velký krok dopředu," prohlásil na tiskové konferenci ředitel CERN Rolf Heuer. Urychlovač je dlouhý 27 kilometrů a je umístěn 100 metrů pod zemí, zasahuje i na území Francie. Dokáže urychlit pohyb částic tak, že to připomíná podmínky panující při vzniku vesmíru, při takzvaném velkém třesku před více než třinácti miliardami let. V urychlovači krouží částice ve dvou dráhách a pak jsou navedeny tak, aby se srazily. Podle vědců bude chystaný pokus 30. března "mimořádný". "Už jenom navodit srážku částic ze dvou drah je výzva sama o sobě. Je to asi jako kdybyste odpálili z každé strany Atlantiku jehlu a chtěli, aby se uprostřed cesty srazily," řekl agentuře Reuters Steve Myers z Evropské organizace pro jaderný výzkum. Po pokusu objevit částice temné hmoty čeká urychlovač příští rok několikaměsíční pauza. Po ní má být schopen srážky elektronů o energii čtrnácti teraelektronvoltů. Vědci po uvedení přístroje do provozu čelili dotazům, zda nehrozí nebezpečí, že vytvoří černou díru, která pohltí svět. CERN tvrdí, že nic takového není možné.


Putin: doktryna wojskowa Rosji "pozostaje czysto obronna"

Doktryna militarna Rosji "pozostaje czysto obronna" - oświadczył prezydent Władimir Putin na spotkaniu z najwyższą kadrą dowódczą, pomimo - jak to ujął - wzmożonej aktywności NATO w Europie Wschodniej, w pobliżu rosyjskich granic. Zapowiedział też, że Rosja będzie kontynuowała program modernizacji sił zbrojnych, ze szczególnym naciskiem na strategiczne wojska nuklearne. - Będziemy w sposób stanowczy i konsekwentny bronić naszego bezpieczeństwa - powiedział Putin na spotkaniu w rosyjskim ministerstwie obrony z najwyższą kadrą dowódczą. Zapowiedział, że Rosja będzie kontynuowała swój ambitny program modernizacji sił zbrojnych, ze szczególnym naciskiem na strategiczne wojska nuklearne. Putin podkreślił, że siły nuklearne są "ważnym czynnikiem w utrzymaniu równowagi globalnej" dodając, że "skutecznie wykluczają one możliwość agresji na dużą skalę przeciwko Rosji". Rosyjski przywódca poinformował, że wojsko ma otrzymać w najbliższym czasie 50 nowych międzykontynentalnych rakiet balistycznych, znacznie więcej niż w latach poprzednich. Stosunki na linii Rosja-Zachód są najgorsze od zakończenia zimnej wojny w związku z kryzysem na Ukrainie. Ogromne nakłady na wojsko nie ustają w Rosji pomimo problemów gospodarczych spowodowanych zachodnimi sankcji w związku z rolą Moskwy w konflikcie ukraińskim i załamaniem cen ropy naftowej na światowych rynkach. Gwałtowny spadek wartości rubla w tym tygodniu podsycił obawy dotyczące wysokiej inflacji i kryzysu finansowego. Rosyjski prezydent na piątkowym spotkaniu z dowództwem sił zbrojnych zażądał, aby "okręty podwodne nie stały w dokach", a baterie rakietowe były "odpowiednio konserwowane" - podaje agencja TASS. - Musimy zorganizować współdziałanie przemysłu i sił zbrojnych w zakresie opanowywania nowego sprzętu, terminowego wprowadzania go do eksploatacji i przekazywania jednostkom wojskowym - powiedział Putin. - W tym celu trzeba oczywiście w sposób właściwy i przy jak najmniejszych nakładach przygotować infrastrukturę i kadry. Nie możemy godzić się na to, aby jednostki marynarki wojennej stały bezczynnie i pochłaniały jedynie środki na konserwację - zaznaczył. Jak dodał Putin, dotyczy to nie tylko jednostek pływających, ale także lotnictwa i wszystkich innych systemów obronnych. - Jest rzeczą niedopuszczalną i przejawem niegospodarności, gdy najnowocześniejsze systemy rakietowe, którymi słusznie się szczycimy i które wchodzą na uzbrojenie wojsk lądowych, były niewłaściwie konserwowane - ocenił szef rosyjskiego państwa. Według niego, jest jeszcze wiele do zrobienia w tej kwestii. (PG)


Ernest Rutherford Hluný génius

Recesia patrila k vtedajej uvonenej a mylienkami nabitej atmosfére britskej fyziky. Nenamietal ani sám postihnutý, objavite alfa a beta iarenia a tvorca planetárnej truktúry atómu, od roku 1908 ovenený Nobelovou cenou. Snímka, na ktorej stoja ... Recesia patrila k vtedajej uvonenej a mylienkami nabitej atmosfére britskej fyziky. Nenamietal ani sám postihnutý, objavite alfa a beta iarenia a tvorca planetárnej truktúry atómu, od roku 1908 ovenený Nobelovou cenou. Snímka, na ktorej stoja Rutherford a Ratcliffe pod nápisom Talk softly, please, dnes patrí k ozdobám mnohých populárnych kníh o vede.SkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamouSkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamou Cena za zbieranie známok Rutherford, od roku 1919 éf Cavendishovho laboratória (pomenovaného poda objavitea vodíka Henryho Cavendisha), mal dos asu zvyknú si na artíky na svoj úet. Niekedy ich toti sám vyprovokoval. Azda najarovnejí historický paradox je, e Nobelovu cenu nezískal za fyziku, ale za chémiu. Chemici si zrejme nemohli necha ujs príleitos potekli ego vekého experimentátora, ktorý raz vyhlásil: "Existuje iba jedna veda, fyzika. Ostatné je zbieranie známok." Spolutvorca jadrového veku ocenenie "za zbieranie známok" zobral s nadhadom. Pri preberaní ceny poznamenal, e poas práce v oblasti prvkov pozoroval vea premien, no nijaká nebola taká rýchla ako jeho premena z fyzika na chemika. iarenie alfa, beta a gama Ke Henry Becquerel objavil prirodzenú rádioaktivitu, pre Rutherforda tak stvoril lásku na prvý pohad. V rokoch 1895 - 1898 bol mladý nádejný Novozélanan v Cambridgei na postgraduálnom túdiu, za éfa mal J. J. Thomsona, objavitea elektrónu. Kým Thomson sa venoval svojmu prelomovému objavu, ktorý vyvrátilgréckupredstavu o nedelitenosti atómu, Rutherford s minimálnym prístrojovým vybavením urobil iný prelomový objav. Zistil, e existujú dva druhy rádioaktivity, alfa a beta (neskôr sa pridalo ete iarenie gama). Prvé mono odtieni napríklad listom papiera, druhé je ovea prenikavejie. Ukázalo sa, e elektricky záporne nabité astice, produkujúce beta lúe, sú vlastne Thomsonove elektróny. S alfa asticami to bolo zloitejie. Nakoniec Rutherford zistil, e ich tvoria kladne nabité atómy hélia, ktoré stratili dva elektróny. Gama iarenie sú vysokoenergetické fotóny. Jeho experimentálne umenie vynikne ete viac, ke si uvedomíme, e astice alfa sú miliónkrát menie ne blcha. Uskutonil sen alchymistov alí dôleitý objav sa odohral na McGillovej univerzite v Montreale. Rutherford tam spolu s Frederickom Soddym zistili neuveritenú vec: rádioaktivita môe zmeni jeden nestabilný prvok na iný. Rozbúrali tak pevnú stavbu chemických prvkov, v ktorej nemohol by uhlík nikdy niím iným ne uhlíkom. Rutherford vraj vtedy svojmu kolegovi, nepochybne artom, povedal: "Nehovor tomu transmutácia, lebo nás odsúdia ako alchymistov." Lene v tom prípade by tribunál musel necha zavrie aj najväie alchymistické pece, ktoré majú vetci priamo pred oami, ke sa pozrú na svietiace hviezdy na nonej oblohe. Jednou z najzáhadnejích vlastností rádioaktivity je to, e bez ohadu na mnostvo pôvodnej látky sa v uritom asovom úseku zníi na polovicu. Bol to alí geniálny Rutherfordov objav, ktorý poznáme ako polas rozpadu. Jeho prvým praktickým výsledkom bolo, e spolu so znalosou podstaty alfa a beta iarenia a mylienkou o premene prvkov umonil posunú vek Zeme ovea alej do minulosti. Rutherford, ktorý nosieval vo vreckách kusy hornín, vedel u v roku 1905, e musia by starie, ne hovorí odhad lorda Kelvina sto miliónov rokov. Dnes aj vaka nemu vieme, e Zem má 4,6 miliardy rokov. Stred atómu nazval jadrom Pre iných by u as týchto objavov staila na niekoko ivotov, no 35-roný Rutherford bol nezadratený. Nestailo mu vedie, o z atómu vychádza, musel ete zisti, o je vnútri. V roku 1911 na Manchesterskej univerzite navrhol Hansovi Geigerovi (ten neskôr vymyslí Geigerov poíta na meranie rádioaktivity) a jeho tudentovi Ernestovi Marsdenovi experiment so zlatou fóliou. Strieali do nej alfa asticami z radónu. Raz pribehol Geiger a vzruene hlásil, e astice sa odkláajú, ako keby do nieoho naráali. "Bola to najneuveritenejia vec, ktorá sa mi v ivote prihodila. Ako keby ste z 15-palcového dela strieali na papierovú vreckovku a náboj sa odrazil a trafil vás," napísal Rutherford. Rieenie záhady bolo geniálne jednoduché. Alfa astica zmenila uhol odrazu iba vtedy, ke zasiahla tvrdé jadro atómu. Kee vak fóliou väinou preletela rovno, atóm sa musí sklada najmä z prázdneho priestoru. Model atómu ako miniatúrnej slnenej sústavy, kde ahké a pohyblivé elektróny obiehajú aký a stabilný stred, potom spresnil Niels Bohr, zakladate kvantovej teórie. No pocta pomenova tvrdý stred a súasne celú nastupujúcu epochu fyziky patrilaRutherfordovi. Vyrátal, e pevný stred je desatisíckrát mení ne atóm a nazval ho jadrom. Hlavné pramene: Pjotr L. Kapica: Experiment, teorie, praxe. Mladá fronta, Praha, 1982. Ray Mackintosh, Jim Al-Khalili, Björn Jonson, Teresa Pea: Jádro. Cesta do srdce hmoty. Academia, Praha, 2003


Odstavili tvrtý blok jadrovej elektrárne V-2 v Jaslovských Bohuniciach

Jaslovské Bohunice 2. júna (TASR) - Plánovaná odstávka tvrtéhobloku jadrovej elektrárne V-2 v Jaslovských Bohuniciach, zameraná navýmenu paliva, ... Jaslovské Bohunice 2. júna (TASR) - Plánovaná odstávka tvrtého bloku jadrovej elektrárne V-2 v Jaslovských Bohuniciach, zameraná na výmenu paliva, zaala sa dnes ráno. Okrem základných demontánych, montánych a kontrolných inností na reaktore je naplánovaná aj celková oprava hlavných cirkulaných erpadiel. Nemenej dôleitou bude kontrola rúrok parogenerátorov a revízia erpadiel, armatúr a potrubí bezpenostných systémov.SkryVypnú reklamuSkryVypnú reklamuSkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamouSkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamou K spoahlivej prevádzke bloku prispejú aj opravy a revízie erpadiel napájania, klapiek chladiacej vody, chladiacich erpadiel a elektromotorov. V rámci projektu Modernizácia elektrárne V-2 sa poas odstávky vytvoria technické predpoklady na úspenú realizáciu projektových zmien v nasledujúcich rokoch. TASR o zaatí odstávky informoval vedúci odboru zahraniných vzahov a styku s verejnosou Atómových elektrární Bohunice Dobroslav Dobák.


Odnalazł się prezes Fukushimy

Prezes firmy TEPCO (Tokyo Electric Power Co.), operatora zniszczonej przez trzęsienie ziemi elektrowni Fukushima I przebywa w szpitalu. Rzecznik TEPCO powiedział, że 66-letni Masataka Shimizu trafił do szpitala we wtorek z powodu nadciśnienia. Prezes firmy TEPCO (Tokyo Electric Power Co.), operatora zniszczonej przez trzęsienie ziemi elektrowni Fukushima I przebywa w szpitalu. Rzecznik TEPCO powiedział, że 66-letni Masataka Shimizu trafił do szpitala we wtorek z powodu nadciśnienia.Zajrzyj do wnętrza elektrowni Fukushima IShimizu, który wystąpił na konferencji prasowej dwa dni po trzęsieniu ziemi z 11 marca, później nie pokazywał się już publicznie. Na codziennych briefingach występował wiceprezes TEPCO Sakae Muto.Pojawiło się mnóstwo spekulacji na temat Shimizu. Nie wykluczano, że załamał się nerwowo, podejrzewano, że mógł uciec z Japonii, czy nawet, że popełnił samobójstwo. Przedstawiciele TEPCO na pytania o Shimizu odpowiadali, że prezes "odpoczywa" w centrali firmy.Tymczasem Agencja Bezpieczeństwa Nuklearnego i Przemysłowego poinformowała, że w wodzie morskiej w rejonie elektrowni Fukushima stwierdzono zawartość radioaktywnego jodu, 3335 razy przekraczającą normę. Wskazuje to, że radioaktywna woda przedostaje się z elektrowni do oceanu.Podkreślono jednak, że taka ilość jodu-131, choć "niepokojąca", nie stanowi jeszcze bezpośredniego zagrożenia dla zdrowia i życia ludzi.


Vědecká spolupráce mezi Čechy a Američany. MŠMT podpoří 46 projektů

Ministerstvo školství zveřejnilo výsledky veřejné soutěže ve výzkumu, experimentálním vývoji a inovacích v rámci speciálního programu, která byla vyhlášena v březnu. Cílem je podpořit projekty česko-americké spolupráce mezi výzkumnými pracovišti v obou zemích. Vybralo se 46 výzkumných projektů, které se v následujících čtyřech letech podpoří celkovou částkou 310 milionů korun. Jedná se o program INTER-EXCELLENCE a podprogram INTER-ACTION, USA. „Původní předpoklad byl 250 milionů Kč. Vysoký počet kvalitních projektů byl pádným argumentem pro to, abychom alokaci navýšili o dalších 60 milionů,“ poznamenal pověřený náměstek MŠMT pro řízení sekce vysokého školství, vědy a výzkumu Pavel Doleček. „Opravdu vysoký zájem i kvalita projektů je o to více potěšující i vzhledem ke skutečnosti, žeSpojené státypatří mezi klíčové strategické partnery České republiky v bilaterální výzkumné spolupráci,“ dodal s tím, že k navýšení se využijí i nároky z nespotřebovaných výdajů na výzkum a vývoj resortu. Podpořeny byly víceleté projekty s dobou řešení až čtyři roky. Finanční prostředky na realizaci jsou součástí schváleného střednědobého výhledu státního rozpočtu. Celkem se do veřejné soutěže přihlásilo na 212 návrhů, ze kterých dva nezávislí oponenti a následně odborný poradní orgán ministerstva školství doporučili výsledný počet podpořených projektů, 46. Jde o aktivityUniverzity Karlovy, ČVUT i České zemědělské univerzity v Praze, Masarykovy univerzity vBrněnebo Technické univerzity vLiberci. Patří tam například i téma pokročilého jaderného reaktoru řízeného urychlovačem od vědců z brněnského Vysokého učení technického či vývoj nástrojů pro diagnostiku a terapii rakoviny prostaty, na čemž se podílí Biotechnologický ústavAkademie věd. Spolupráce mezi českými a americkými vědeckými institucemi je založena na mezivládní dohodě mezi ČR a USA o vědecko-technické spolupráci z roku 2007. Protokol prodlužující a upravující danou dohodu spolu podepsali ministr školstvíRobert Plaga(ANO) a americký velvyslanec vPrazeStephen King letos v dubnu.