Dukovany za každou cenu? Hodnotu strategických investic nelze vyčíslit jen penězi, míní Drábová

Tři uchazeči podali nabídku na výstavbu pátého jaderného bloku v Dukovanech. Jaké výhody nám přinese rozvoj jaderné energetiky? Zajistí domácnostem a firmám stabilní dodávky elektrické energie? Ochrání nás před cenovými výkyvy? „Bude to znít trochu jako klišé, ale nejdražší je proud, který nemáte. Je to strategická záležitost,“ říká staronová předsedkyně Státního úřadu pro jadernou bezpečnost Dana Drábová v rozhovoru pro Radiožurnál.Nejsou teď politici nebo i nezávislé nevládní iniciativy řekněme nakloněnější jaderné energetice, než tomu bylo ještě před začátkem války na Ukrajině?Jak kde. Je třeba poznamenat, že podpora jaderné energetiky v ČR je stabilní: plus minus 65 procent, spíš trochu plus. Jsou to lidé, kteří říkají: my z té jaderné energetiky teda nějak zvlášť na větvi nejsme, ale když už to tu máme a používáme, bezpečně a spolehlivě, proč bychom to nepoužívali a nerozvíjeli?Výhodou je, abychom byli poctiví, že zatím máme naplánovanou stavbu na tzv. jaderných lokalitách, tedy v Dukovanech a posléze v Temelíně. Kdyby se otevírala nová jaderná lokalita, tak veřejné mínění v té nové lokalitě by asi bylo poněkud méně přátelské.Mělo by se uvažovat o otevření nějaké další lokality?Já začnu zdánlivě trochu oklikou. Pro tzv. velké reaktory, o 1000 megawattech a výše, asi lepší lokalitu, než jsou Dukovany a Temelín, v Česku nenajdeme. Ne že by nebyla možná, například se dlouhou dobu mluvilo o Blahutovicích v Moravskoslezském kraji, ale tou dobrou cestou je využít potenciál těch dvou stávajících lokalit na maximum, jak to půjde.To máme ty velké bloky, ovšem stále více se mluví o tom, že nějakou roli v našem energetickém mixu by mohly hrát také tzv. malé, někdy se říká modulární reaktory. Ony většinou nejsou ani tak malé, ani tak modulární, ale zažila se ta zkratka, zůstaňme u toho.Tyto reaktory by mohly částečně nahradit odstavované uhelné elektrárny, a to v některých lokalitách, které dnes mají uhelné bloky v provozu. Hodně se mluví o Dětmarovicích, kde to podle velmi předběžných průzkumů nevypadá beznadějně, hodně se mluví o Prunéřově a Tušimicích, ale to teprve uvidíme, protože ty geologicko-seismologicko-hydrologické průzkumy jsou v samém začátku.A pak tu máme ještě zájem soukromých investorů – považujeme-li tedy PKN Orlen a jeho dceru Unipetrol v Litvínově za zcela soukromého investora, Orlen je ze 100 procent vlastněn polskou vládou. Nicméně v Polsku ten zájem vidíme, tam Syntoz, společný podnik Orlenu a polské PGA, počítá se stavbou až deseti takových malých bloků. A máme-li tady dceru Orlenu, tak by nás nemělo překvapovat, že také Unipetrol bude chtít uvažovat o náhradě svého podnikového zdroje tepla a elektřiny.Je mezi tím, co nabízejí francouzská, korejská a americká firma, zásadní rozdíl?Zásadní asi ne, protože všechny tři firmy vycházejí z velmi osvědčeného robustního konceptu tlakovodních reaktorů chlazených, moderovaných lehkou vodou. Omlouvám se za ten technický žargon.Důležité je to, že tento koncept známe, používáme ho na šesti našich provozovaných blocích a je to koncept, který využívají tři čtvrtiny současně provozovaných a stavěných bloků v celém světě. Pokud se někdo rozhoduje, že něco postaví a nemá nějaká národní specifika, jako třeba Kanada, tak se pravděpodobně dnes rozhodne pro PWR neboli tlakovodní reaktor.My samozřejmě nevíme, co ti tři dodavatelé v případě nového bloku v Dukovanech navrhují. V posledních letech se v souvislosti s dostavbou Dukovan mluvilo o tom, že ten blok by měl stát 160 miliard korun. To vzhledem k inflaci už evidentně není reálné. Mělo by Česko ten nový blok z vašeho pohledu postavit za každou cenu? Nebo je nějaká hranice, kdy by si politici, pokud by ta cena přesáhla tu hranici, měli říct: tak za tyto peníze už to nemá smysl.Operovat s tzv. overnight cost, tedy že peníze pro vás nemají žádnou další přidanou cenu, je nesmyslné, protože cena peněz – zjednodušeně řečeno úrok, za který si na tu stavbu půjčíte – je rozhodující faktor té ceny.Druhý velmi významný faktor je, jestli stavbu dokážete udržet v harmonogramu a jestli dokážete mít tak dobrou smlouvu, aby za případné zpoždění nebo prodražení ručil dodavatel.Já se zeptám možná jinak. Opakovaně jste říkala, že Česko potřebuje nové bloky jaderných elektráren. Opravdu za každou cenu, bez ohledu na náklady, by měla teď vláda do těch dalších bloků investovat, nebo je nějaká hranice, kdy by si politici opravdu měli říci, že tady už ne?To je jejich věc. Já naštěstí v té roli nejsem a nikdy nebudu, ale kdybych se rozhodovala, tak vždycky budu vážit – bude to znít trochu jako klišé, ale nejdražší je proud, který nemáte. Je to strategická záležitost.Pan ministr Stanjura společně s panem ministrem Síkelou dostali docela vyhubováno – aspoň co já jsem sledovala, od některých kruhů a sociálních sítí – za to, že jsme koupili plynové zásobníky a že jsme koupili Transgas a že ta cena je neúměrná. Ale u těchto strategických zakázek, strategických investic nelze uvažovat jenom v penězích, protože cena nemusí být to samé, co hodnota.Proč nyní roste regulovaná cena elektřiny a co potřebuje jaderný průmysl pro svůj rozvoj? Poslechněte si celý rozhovor s Danou Drábovou vedený Tomášem Pancířem, audio je v úvodu článku.


Droglabort üzemeltettek a NATO egyik nukleáris katonai bázisán

Ecstasyt gyártottak a NATO egyik belgiumi katonai bázisán, amelyen nukleáris fegyverek is találhatóak. Kövesse az Indexet Facebookon is! Az eset a holland határnál fekvő, Kleine-Brogel közelében található katonai bázison történt. Mindez azért figyelemre méltó, mert az Egyesült Államok európai nukleáris arzenáljának egy része ezen a bázison található. A droglabor létéről egy héttel ezelőtt, június 22-én értesült a katonai rendőrség. Ezután a helyszínre vonultak és őrizetbe vettek két embert, azóta pedig a szakértőik alapos vizsgálatokat folytattak a helyszínen, valamint felszámolták a labort. A vizsgálatok alatt megállapították, hogy a gyanúsítottak ecstasyt gyártottak a laborban. A The Guardianszerinta két őrizetbe vett ember közül egyik sem katona, mindketten a bázis kiszolgálószemélyzetéhez tartoztak. A brit lap azt is megjegyzi, hogy a bázis környéke, az Antwerpen és a nyugat-németországi ipari nagyvárosok közti falusias terület a nemzetközi drogbandák egyik fészke, több droglaborra és rejtekhelyre is bukkantak az utóbbi években a környéken. Kérdés, hogy mennyi atomfegyver van ott Márévekkel ezelőtt is írtunk arról, hogy a Kleine-Brogelnél lévő támaszpont esetében jóformán nyílt titok, hogy nukleáris fegyverek vannak ott. Egy al-kaidás terroristát például azért ítéltek el 2004-ben, mert merényletet akart végrehajtani a bázison, és a sajtó már azzal az esettel kapcsolatban is nyíltan taglalta, hogy atomfegyverek lehetnek a belgiumi bázison. 2010-ben aztán a WikiLeaks által kiszivárogtatott adatok is megerősítették ezt. Legutóbb egy2019-ben kiszivárgottNATO-dokumentum utalt arra, hogy nukleáris fegyverek vannak Kleine-Brogelben. Abból az derült ki, hogy a kontinensen található hat, amerikaiak által is használt bázison összesen 150 B–61-es taktikai nukleáris bomba található, és hogy e hat bázis közt van a kleine-brogeli is. Azt is leírták, hogy ezekre a fegyverekre épp amiatt van szükség, mert Oroszországnak is jelentős nukleáris arzenálja van a NATO-tagországok közelében lévő támaszpontjain. A hírt azután az eset után névtelenül nyilatkozó diplomáciai források is megerősítették a belgák részéről, egy belga képviselő pedig azt mondta, hogy a bázison szerinte 10-20 nukleáris robbanótöltet lehet. Az ügyben anonimitás mellett nyilatkozó illetékesek azt is elmondták, hogy a nukleáris fegyvereket biztonságos körülmények közt tárolják az amerikaiak és folyamatosan felügyelik a fegyvereket, valamint hogy a nukleáris fegyverek tárolásáért cserébe Belgium megengedheti magának, hogy a NATO-ban elvártnál kevesebbet költsön védelmi célokra. Kövesse az Indexet Facebookon is!


Budú Putinove taktické jadrové zbrane v bezpeí pred bieloruskými partizánmi?

Po ruskej invázii na Ukrajinu zaali bieloruskí partizáni vo svojej krajine vykonáva sabotáe. Zamerali sa na eleznicu. Vyhodili napríklad do povetria traové zariadenia, aby nebolo moné poui koaje, po ktorých ruské sily dopravovali vojakov a zbrane na Ukrajinu. Odporcovia bieloruského i ruského reimu tvrdia, e vykonali u 17 vekých sabotáí na eleznici. Pri poslednej vekej diverzii partizáni zaútoili na ruské vojenské lietadlo na letisku nealeko Minska. Budú Putinove taktické jadrové zbrane v Bielorusku v bezpeí? Nedovolíme, aby Rusi vone vyuívali nae územie na vojnu sUkrajinou. Achceme ich donúti kodchodu, povedal vtelefonickom rozhovore sagentúrou AP Anton, vyslúilý bieloruský vojak, ktorý sa pripojil ksabotérom. Rusi musia pochopi, na ktorej strane vlastne Bielorusi bojujú, dodal mu, ktorý si zbezpenostných dôvodov neelal zverejni priezvisko. Bielorusko, ktoré je najbliím spojencom Ruska, síce nevyslalo svojich vojakov do vojny proti Ukrajine, ale poskytlo Moskve na útok proti susednej krajine svoje územie. Vpoiatonej fáze invázie odtia ruské vojská viedli ofenzívu na Kyjev. Po akých stratách sa vak po niekokých týdoch zo severu Ukrajiny stiahli. Po vye roku od zaiatku invázie sú vBielorusku stále rozmiestnené ruské jednotky, vojenské lietadlá, rakety a alie zbrane. Ruský prezident Vladimir Putin vsobotu oznámil, e Moskva sMinskom uzavrela dohodu orozmiestnení taktických jadrových zbraní vBielorusku. Na jeho území by malo by umiestnených desa lietadiel schopných nies jadrové zbrane, uviedla agentúra Reuters. Bieloruská opozícia spoluprácu Moskvy a Minska odsudzuje a vzniklo partizánske hnutie, ktoré sa snaí narui operácie Krema, a to na zemi aj na internete, upozoruje agentúra AP. Aktivisti poda nej tvrdia, e útoky na eleznicu prinútili ruskú armádu, aby upustila od vyuívania vlakov na vysielanie vojakov a materiálu na Ukrajinu. Anton je lenom takzvaného Zdruenia bezpenostných síl Bieloruska, ktorá pouíva názov BYPOL. Protireimová organizácia zdruuje bývalých predstaviteov bieloruských silových truktúr. Poda AP ide opartizánske zoskupenie, ktoré vzniklo vroku 2020 vase rozsiahlych protivládnych protestov proti dlhoronému autoritárskemu vodcovi Alexandrovi Lukaenkovi, ktorého vtedy úrady vyhlásili za víaza alích prezidentských volieb. Opozícia povauje hlasovanie za sfalované a Lukaenkovu legitimitu neuznáva, vo vobách poda nej zvíazila opoziná líderka Sviatlana Cichanovská. Lukaenkov reim obianske protesty brutálne potlail a Cichanovská pod tlakom utiekla do litovského exilu. Bývalí vojenskí dôstojníci zo skupiny BYPOL pritom teraz úzko spolupracujú sjej tímom, píe agentúra. Rok po vobách poda nej BYPOL vytvoril podzemnú sie protivládnych aktivistov nazvanú Peramoha (Víazstvo). Poda éfa BYPOLu Aljaksandra Azaraua má teraz táto sie asi 200000lenov, dve tretiny znich vBielorusku. Lukaenko sa má oho bá, vyhlásil Azarau. Prvú vekú sabotá bieloruskí partizáni poda AP vykonali iba dva dni po tom, o ruské vojsko vpadlo na Ukrajinu. Omesiac neskôr vtedají éf ukrajinských elezníc Oleksandr Kamyin vyhlásil, e medzi Ukrajinou a Bieloruskom u nie je iadna elezniná doprava, a poakoval za to bieloruským partizánom. alia skupina partizánov operuje vkyberpriestore. Ich koordinátorka Julijana ametavecová uviedla, e asi 70bieloruských IT pecialistov sa nabúrava do ruských vládnych databáz a útoí na webové stránky ruských a bieloruských tátnych intitúcií. Budúcnos Bieloruska priamo závisí od vojenského úspechu Ukrajiny. Snaíme sa prispie kvíazstvu Ukrajiny, ako najlepie vieme, povedala ametavecová. Bieloruský autoritársky reim sa snaí sabotérov zastraova hrozbami trestu smrti a väzenia. Vlani vmáji Lukaenko podpísal zavedenie trestu smrti za pokus ospáchanie teroristického inu. Pred pribline dvoma týdami bieloruský vodca podpísal zákon, ktorý zavádza monos uloenia trestu smrti pre verejných initeov odsúdených za vlastizradu. Bieloruské úrady sú váne vystraené rozsahom partizánskeho hnutia vo vnútri krajiny a nevedia, o si sním poa, a tak ako hlavný nástroj zvolili tvrdé represie, zastraovanie a strach, povedal Pavol Sapelka zbieloruskej organizácie Vjasna, ktorá sa venuje ochrane udských práv. Poda organizácie bezpenostné zloky zadrali za posledný rok pre protivojnový postoj najmenej 1575Bielorusov. Súdy 56znich vymerali na základe rôznych obvinení tresty od jedného roka a po 23rokov za mreami, podotklaAP. BYPOL medzitým uviedol, e partizáni na konci februára na letisku Mauliy pri Minsku pomocou dvoch dronov pokodili ruské vojenské lietadlo vasnej výstrahy A-50.Lukaenko útok neskôr priznal, pokodenie lietadla pritom oznail za zanedbatené. Pripustil vak, e stroj musel do Ruska na opravu. Oznámil zárove zadranie údajného útoníka, ktorý poda neho vraj spolupracoval sukrajinskou tajnou slubou, a viac ako dvadsiatky jeho komplicov. BYPOL aj ukrajinské úrady odmietli obvinenia, e by sa na útoku podieal Kyjev. Poda Azaraua sabotéri bezpene opustili Bielorusko. loveka, oktorom hovoril Lukaenko, nepoznáme, povedal. Pokodenie lietadla, ktoré pomáhalo Rusku lokalizova ukrajinské systémy protivzdunej obrany, bolo pokusom oslepi ruské vojenské letectvo vBielorusku, vyhlásil éf BYPOLu. Skupina poda neho chystá alie operácie scieom oslobodi Bielorusko od ruskej okupácie a Lukaenkovho reimu. Vtýchto doch máme dvojhlavého nepriatea, povedal Azarau, ktorý ije mimo Bieloruska.


Riadó: már Európát is lebombázhatja az őrült diktátor

Észak-Korea egy olyan erős ballisztikus rakétát tesztelt, mely már elérheti az Egyesült Államokat, Ausztráliát, sőt még akár Európát is.
A Hwasong-14 interkontinentális rakétát helyi idő szerint reggel 3:30-kor lőtték ki keleti irányba, a rakéta végül a Japán-tengerbe csapódott körülbelül 50 perc repülés után. 1000 kilométert tett meg, és elképesztő, több mint 4500 méteres magasságot ért el. A dél-koreai sereg erre a saját rakétatesztjével válaszolt, percekkel északi szomszédaik erőfitogtatása után – írja aDailyMail.


Kövesse az Indexet Facebookon is! Sarà perché ti amo, lalalala... Paolo teli torokból ordított énekelt, és arra gondolt, hogy egyszer majd megkérdezi valakitől, aki tud olaszul, és persze magyarul is, hogy mit jelent. Úgy sejtette, mivel a dal boldogsággal töltötte el, olyasmiről szólhat, hogy az élet szép. Vagy valami ilyesmi. Pál 1982-ben, a labdarúgó-világbajnokság után lett Paolo. Rajongott az olasz fociért. Amikor Olaszország aranyérmet nyert Spanyolországban, nem tudott másról beszélni, csakis Paolo Rossiról, a vébé olasz gólkirályáról, aki a döntőben is betalált a hálóba, majd jött Tardelli és Altobelli, a németek pedig mindössze egyetlen góllal tudtak válaszolni, Breitner jóvoltából. Paolo elhatározta, hogy megtanul olaszul, kamionjával úgyis folyton úton van, de mindig csak a dalokig jutott. Az ülésre tett régi magnó húzta a szalagot, mégse bánta, saját válogatást hallgatott. Odakint a táj ridegnek és lakatlannak tűnt, de Paolo amúgy sem tudott volna elmerülni sivárságában, a kátyúk miatt észnél kellett lennie. A kamion, ahogyan ő is, az államé volt. Igaz, a vállalat a vasat jobban féltette, mint őt. Sofőrt könnyebb találni. A kamion az értékes, munkaeszköz. Olyan, mint földeknek a traktor, téesznek a tehén, rendőrnek a gumibot. Paolo élelmiszert vitt Kijevbe, ott kirakodott, aludt keveset, és indult tovább. Sietett, mert bár a Szovjetunióban mindenfelé Lenin-szobrok álltak, a falakra festett képeken a kéz sarlót és kalapácsot markolt, ám a nép, amelynek lelke akkora, mint a végtelenbe nyújtózó róna, amely az esti napfényben a vöröslő horizonton is túlfut, megtartotta régi szokásait, ünnepeit. Paolo még az ortodox húsvét beköszönte előtt haza akart indulni, így szombaton, 1986. április 26-án korán kelt. Menetlevele szerint észak felé tartott, Babrujszkba, gumiköpenyért. Elégedetten állapította meg, hogy nagyszombaton nincs nagy forgalom. Jó tempóban haladt, a Csernobil felé vezető úton azonban félreállították. Jó ideig rostokolt, miközben mellette katonai konvojok sora húzott el. Úgy robogtak a járművek, olyan lendülettel, mintha kitört volna a háború, majd néhány óra múlva az egyik parancsnoki autó megállt a kamion mellett. Egy tányérsapkás tiszt azt magyarázta, már amennyire Paolóval szót lehetett érteni, hogy vissza kell fordulnia, a kordonon biztosan nem jut át. Paolo hiába magyarázta, hogy neki Babrujszkban van dolga, de talán mert Paolo nem beszélt jól oroszul, a tiszt meg egy szót sem értett magyarul, viszont állt mellette néhány állig felfegyverkezett katona, Paolo úgy döntött, visszafordul Kijevbe. Ott majd jelentkezik a cég kirendeltségén, aztán úgyis lesz valami. Indított, irányba állt. Neki, végül is, mindegy. A kazetta B oldalán a 4. számhoz tekert, kedvenc dalához... Sarà perché ti amo, Sarà perché ti amo, lalalala, lalalala... S miközben Paolo énekelt, és a kátyúkat kerülgette, arra gondolt, hogy az élet szép, és tényleg az. A nagy boldogságban észre sem vette, hogy odakint valami megváltozott. Először a madarak hulltak le az égről... („Kirády Attila újságíró és Vujity Tvrtko, a TV2 riportere az elmúlt években több oknyomozó riportban és könyvben próbált választ találni arra, hogy vajon hány magyar kamionos halálát okozhatta Csernobil, és miért hallgatták el az atomerőmű-baleset lehetséges következményeit. A riporterek számos dokumentumot és cáfolhatatlan bizonyítékot is találtak arra, hogy az akkori magyar vezetés tisztában lehetett a csernobili térségben tartózkodó kamionsofőrök veszélyeztetettségével, mégsem fordíttatták vissza a baleset előtt útnak indított szállítmányokat. Az akkori szállítmányozó cégek illetékesei valamennyien azt állítják, miután értesültek az atomerőmű-balesetről, a különböző főhatóságoknál megkíséreltek tájékozódni, hogy mekkora a veszély. Azonban bárhol is próbálkoztak, mindenhonnan a Sugárbiológiai Intézethez irányították őket, ahol azt a felvilágosítást kapták: semmivel sem kockázatosabb Budapestről Kijevbe utazni, mint például Szegedről Szombathelyre.“ Népszabadság, 2002. november 8. péntek) Kövesse az Indexet Facebookon is!


Globální oteplování považuje za problém 80 % Čechů. Trápí je i znečišťování ovzduší nebo oceánů

Globální oteplování považuje za problém 80 procent Čechů. Je to téměř o 20 procentních bodů více než před osmi lety. Za nejpalčivější problémy ale Češi pokládají hromadění odpadů a znečišťování pitné vody. Odpovědělo tak 92 procent dotázaných. Vyplývá to z průzkumu Centra pro výzkum veřejného mínění (CVVM).Globální oteplování považovaly za velmi či dosti závažné v letech 2006 a 2007 více než čtyři pětiny veřejnosti, poté jejich podíl klesal. Nejnižší hodnoty 61 procent dosáhl v roce 2013, od té doby stále mírně roste. V aktuálním výzkumu se již pohybuje na úrovni čtyř pětin.Více než 80 procent Čechů trápí například znečišťování oceánů, nedostatek pitné vody, pronikání škodlivých látek do rostlin a živočichů, znečišťování ovzduší či zemědělské půdy, úbytek deštných pralesů nebo vyčerpání zdrojů surovin.Většinu sledovaných oblastí hodnotí jako závažnější ženy. „Z hlediska věku nejsou prakticky žádné rozdíly, pouze s rostoucím věkem roste závažnost připisovaná znečišťování zemědělské půdy,“ uvedli statistici.Dlouhodobě lidé za nejpalčivější problémy označují právě hromadění odpadů a znečišťování pitné vody, v posledních letech se k nim ještě přidává nedostatek pitné vody.Víceméně stabilní jsou postoje českých občanů k úbytku deštných pralesů, znečišťování zemědělské půdy, vyčerpávání zdrojů surovin a úbytku druhů.„Poněkud nejednoznačný trend vykazuje vnímání provozu jaderných elektráren jako globálního problému,“ uvedlo Centrum pro výzkum veřejného mínění.Výkyv byl pouze v roce 2011, kdy provoz jaderných elektráren označilo za problém 60 procent lidí, dosud nejvíce. Podle statistiků to souviselo s havárií jaderné elektrárny ve Fukušimě.V aktuálním výzkumu podíl těch, kteří tuto oblast vidí jako problém, vzrostl proti loňsku o šest procentních bodů na 55 procent. „Zároveň se jedná o jediný statisticky signifikantní posun oproti loňskému výzkumu,“ dodalo Centrum pro výzkum veřejného mínění.Průzkum se uskutečnil od 26. června do 11. července a zúčastnilo se ho 904 lidí.


Új, jóval veszélyesebb szinten az észak-koreai rakétaprogram

Dél-Korea és az Egyesült Államok harcászati rakétákkal gyakorlatozott hétfőn Dél-Korea keleti partjainál, válaszul az Észak-Korea által az előző nap indított rövid hatótávolságú ballisztikus rakéták sorozatára. A múlt hónapban hivatalba lépett dél-koreai elnök, Jun Szuk Jol keményebb fellépést ígért északi szomszédjával szemben, és a májusi szöuli csúcstalálkozón megállapodott Joe Biden amerikai elnökkel a közös hadgyakorlatok és a közös elrettentő erő fokozásáról. Észak-Korea az idén több rakétakilövést hajtott végre, és Jun szerint Phenjan rakéta- és nukleáris fegyverprogramja olyan szintet ért el, amely már veszélyt jelent a regionális és a világbékére. "Dél-Korea folytatni fogja az alapvető és gyakorlati biztonsági képességek kiépítését, valamint az északi nukleáris és rakétafenyegetések elrettentését" - hangoztatta Jun egy, a dél-koreai emléknap alkalmából megtartott hétfői rendezvényen. Dél-Korea és az Egyesült Államok hadserege hajnalban mintegy 10 perc alatt nyolc harcászati rakétát indított válaszul az Észak-Korea által vasárnap felbocsátott nyolc rakétára - jelentette a Yonhap dél-koreai hírügynökség. A szöuli védelmi minisztérium egyik tisztviselője megerősítette, hogy a gyakorlaton az amerikai ATACMS harcászati rakétarendszer nyolc rakétáját vetették be, egyet az amerikai hadsereg és hetet a dél-koreai. "A Koreai Köztársaság és az Egyesült Államok szövetsége továbbra is elkötelezett a béke és a jólét mellett a Koreai-félszigeten és az egész indo-csendes-óceáni térségben" - derült ki a szöuli hivatalos közleményből. Észak-Korea vasárnap végrehajtott rakétatesztje minden korábbinál nagyobb volt, és egy nappal azután történt, hogy Dél-Korea és az Egyesült Államok befejezte közös hadgyakorlatát.Japán és az Egyesült Államok szintén közös hadgyakorlatot tartott vasárnap, válaszul a legutóbbi észak-koreai rakétakísérletekre. Washingtoni és szöuli tisztviselők nemrégiben arra is figyelmeztettek, hogy Észak-Korea 2017 óta először áll készen a nukleáris fegyverek tesztelésének folytatására. A múlt hónapban az Egyesült Államok további ENSZ-szankciókat sürgetett Észak-Koreával szemben a ballisztikus rakétaindítások miatt, de Kína és Oroszország megvétózta a javaslatot, és ezzel nyilvánosan megosztotta az ENSZ Biztonsági Tanácsát Észak-Korea ügyében, először azóta, hogy 2006-ban, amikor Észak-Korea végrehajtotta első atomkísérletét, a testület büntetni kezdte az országot.


Jest historyczne porozumienie nuklearne z Iranem

Osiągnięto ostateczne porozumienie między sześcioma światowymi mocarstwami a Iranem na temat kontrowersyjnego programu nuklearnego tego kraju – powiedział we wtorek agencji Reutera irański dyplomata. Informacja została potwierdzona przez inne źródła. Umowa ma stanowić gwarancję, żeirański program nuklearny będzie miał charakter cywilny. W zamian zniesione mają zostać szkodliwe dla irańskiej gospodarki międzynarodowe sankcje. „„Opłaciła się cała ciężka praca, którą włożyliśmy w osiągnięcie porozumienia. Niech Bóg pobłogosławi nasz lud” – powiedział anonimowy irański dyplomata. Informację o osiągnięciu porozumienia potwierdził również agencji TASS europejski dyplomata, który zastrzegł anonimowość. UE oficjalnie ogłosiła, że o godz. 10.30 czasu polskiego w stolicy Austrii ma się odbyć spotkanie ministrów spraw zagranicznych biorących udział w negocjacjach. Po tych rozmowach przewidziana jest konferencja prasowa


Spojené táty budujú na Ukrajine sie senzorov pre prípad jadrového útoku

Senzory zistia, kto za prípadným útokom stál. WASHINGTON. Spojené táty budujú naUkrajinesie radianých senzorov, ktorá v prípade útoku jadrovou zbraou alebo takzvanou pinavou bombou dokáe zisti, kto za ním stál.Napísal to denník The New York Times,poda ktorého je jedným z hlavných cieov týchto snáh, aby v prípade, eRuskoodpáli na ukrajinskom území rádioaktívnu zbra, bolo moné jasne preukáza jeho vinu. Experti sa od zaiatku ruskej invázie z vlaajieho februára obávajú, i ruský prezidentVladimir Putinnie je pripravený poui jadrové zbrane v boji, o by bolo prvýkrát od roku 1945, ke ich vo vojne proti Japonsku nasadili Spojené táty. Terajie prípravy sú poda denníka zatia najjasnejím dôkazom toho, e Washington podniká konkrétne kroky, aby sa pripravil aj na tento najhorí moný scenár ruskej vojny proti Ukrajine. Jedno zo pecializovaných oddelení amerického Národného úradu pre jadrovú bezpenos (NNSA) pre New York Times potvrdilo, e "v celom regióne" buduje sie atómových senzorov, ktoré budú schopné "uri vekos, umiestnenie a úinky akéhokovek jadrového výbuchu", ím Rusku znemoní poui jadrové zbrane na Ukrajine bez toho, aby sa zistilo, e za útokom stálo. Prichádzalo by to do úvahy napríklad, ak by Moskva falone obvinila Kyjev, e odpálil jadrovú zbra. Obavy z toho, e by Rusko mohlo poui jadrové zbrane, opakovane vzbudili niektoré výroky ruského prezidenta a napríklad tie minuloroné nepodloené tvrdenie Moskvy o tom, e Ukrajina zostavuje pinavú bombu, teda takú, ktorá po výbuchu zamorí okolie rádioaktívnym materiálom pomocou explózie konvennej výbuniny. New York Times tie predtým informoval o tom, e vlani v októbri ruskí vojenskí velitelia preberali monos pouitia taktickej jadrovej zbrane na Ukrajine. Washington pred tým opakovane varoval. Takýto krok by poda neho bol "vánou chybou" a znamenal by pre Rusko následky. Novointalované senzory by poslúili aj v prípade pohotovosti v niektorej z jadrových elektrární na území Ukrajiny. Ich informácie by bolo moné vyui napríklad na lepiu ochranu verejnosti.


Amerika sa bojí pinavej bomby

Manhattan o tvrtej poobede. Ulicami centra New Yorku sa ponáhajú milióny udí. Nenápadný mu vtedy háde zo strechy jedného z mrakodrapov na chodník plnú taku. Nasleduje malá explózia a vzápätí obrovská katastrofa. V New Yorku práve vybuchla pinavá V Amerike opä spozorneli na letiskách: v pondelok Washington vyhlásil, e na letisku v Chicagu chytili teroristu, ktorý plánoval útok pinavou bombou. FOTO - REUTERS bomba. Od pondelka takáto katastrofická vízia nevyznieva a tak nereálne. FBI toti zadrala Ameriana, ktorý sa poda Washingtonu z Pakistanu vracal s úmyslom práve takúto bombu poui. pinavá bomba nie je ni nové. Pravidelne sa spomína aj od 11. septembra. Americkým postrachom sa stala ale a teraz, ke zistili, e niekoho pre u zavreli.SkryVypnú reklamuSkryVypnú reklamuSkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamouSkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamou Poda expertov je takáto bomba a primitívne jednoduchá. Je to vlastne kombinácia obyajnej výbuniny s rádioaktívnym materiálom. Znie to hrozivo. Napriek tomu odborníci tvrdia, e najviac obetí by spôsobila panika a ialený strach. Poda vekosti výbuniny a miesta, kde by ju odpálili, by dolo k desiatkam alebo stovkám obetí, hne po výbuchu. alí by mohli zomrie neskôr na následky radiácie. Nebolo by ich vraj ale vea. Najviac udí by zomrelo v následnom zmätku. Jednoznane najhorie dôsledky by pinavá bomba mala na psychiku. pinavá bomba sa dá urobi tak jednoducho. Mohol by som dokonca poveda, e lovek, ktorý si robil domáce úlohy, by dnes mohol urobi obrovskú kodu, celkom urite vak hlavne psychologickú, hovorí Phil Anderson z Centra pre medzinárodné a strategické túdie. Táto mimovládna organizácia v marci predstavila projekt, ktorý predpokladá následky pouitia pinavej bomby. Bombu odpáli nie je problém. Jedinou zloitejou úlohou by bolo získa rádioaktívny materiál. Odborníci sú presvedení, e teroristi Usámu bin Ládina nemajú v rukách jadrovú zbra. Myslia si to aj napriek tomu, e v skrýach v Afganistane nali podrobné plány, ako ju zostroji. Jej výroba je ale príli nároná. Nie pri pinavej bombe. Na u nepotrebujú urán ani plutónium. Staí aj palivo z atómových elektrární, alebo césium, ktoré sa bene pouíva aj pri röntgenoch. To vetko sa dá na iernom trhu zohna. Len z krajín bývalého Sovietskeho zväzu zmizlo za posledné roky pribline 200 takýchto zásielok. Dá sa predpoklada, e sa dostali aj k teroristom. Pouitý materiál naznauje, e by pre radiáciu nemuselo dôjs k obrovským obetiam. Experti tvrdia, e oiarenie by u necelý kilometer od miesta výbuchu bolo menie ako bené dávky. Pri rýchlej reakcii by sa hlavne malo podari oiarené osoby oisti. Napriek tomu by sa mohli objavi dlhodobé problémy. Takmer isto zvýený poet rakovinových ochorení. Skutoná katastrofa by vak vznikla pre paniku. Analytici predpokladajú, e najviac obetí by spôsobili dopravné nehody, infarkty. Teroristi o tom urite dobre vedia. Vedia tie, e ani súet vetkých obetí by nespôsobil taký ok ako 11. september. Napriek tomu by sa k tomu urite odhodlali. Preo? Rovnako ako po útoku na dvojiky a Pentagon aj tu by víazstvo dosiahli v hlavách. Mesto, v ktorom by pinavú bombu pouili, by bolo na niekoko dní paralyzované. Vemi nárone by museli dekontaminova celé tvrte a hlavne: udia by sa zaali bá. Mnohí by sa nechceli do centra vráti, krachovali by firmy, obchody. MATÚ KOSTOLNÝ


Rusko vyle na more nové lode a ponorky

Rusko postaví niekoko nových lietadlových lodí a zmodernizuje svoju flotilu atómových ponoriek. Na námorných slávnostiach v Petrohrade to vyhlásil velite ruského námorníctva Vladimir Vysockij. Poda neho sa výstavba plavidiel zane po roku 2012. Rusko tak chce tak chce vyui príliv finanných prostriedkov zexportu nerastných surovín a upevni si svoje vemocenské postavenie na mori. Uviedla to agentúra Reuters. Krajina zatia disponuje iba jednou lietadlovou loou zosemdesiatych rokov. Jeho súasné vojenské lostvo je tak len tieom slávy námorných síl bývalého Sovietskeho zväzu. Moskva sa preto chystá vnajbliej budúcnosti vysla na more pä a es nových lietadlových lodí. Plavidlá budú spolupracova svojenskými satelitnými systémami, letectvom iprotivzdunou obranou. Vysockij oznámil aj modernizáciu jadrových ponoriek triedy Borej. Vo februári uviedlo Rusko do prevádzky prvého zástupcu novej generácie týchto podmorských plavidiel, prvého od rozpadu Sovietskeho zväzu. Nesie meno Jurij Dolgorukij a jeho výroba trvala viac ne 12rokov. Vsúasnosti sa poda agentúry Reuters stavajú dve alie plavidlá. Modernizované ponorky triedy Borej budú základom ruských námorných síl a do roku 2040, vyhlásil Vysockij. Prestíou ruského námorníctva otriasla vauguste 2000nehoda jadrovej ponorky Kursk. Potopila sa vBarentsovom mori a na jej palube zahynulo 118námorníkov.


Továbbra is aggasztó Észak-Korea atomprogramja

Kövesse az Indexet Facebookon is! Észak-Korea atomprogramja továbbra is rendkívül aggasztó – jelentette ki Rafael Grossi, a Nemzetközi Atomenergia-ügynökség (NAÜ) főigazgatója hétfőn. Nukleáris programja folytatásával Phenjan világosan megsérti az ENSZ Biztonsági Tanácsának vonatkozó határozatait, és ez sajnálatos. A NAÜ fokozza készültségét, hogy kulcsszerepet játszhasson Észak-Korea atomprogramjának ellenőrzésében – szögezte le a főigazgató a tagállamok képviselői előtt Bécsben. A főigazgató felszólította Észak-Koreát, hogy működjön együtt a NAÜ-vel, miután a kommunista diktatúra 1994-ben kilépett a szervezetből, és az ügynökség ellenőreit sem engedi be az országba. A terepszemle közben nekihajtottak egy fának. Dél-Korea felajánlására pedig nem is reagáltak. A volt diplomata azt is közölte, miről tárgyalna Phenjan Washingtonnal. Kövesse az Indexet Facebookon is!


A tópart, ami durvább, mint Csernobil

Kövesse az Indexet Facebookon is! 1945-ben, amikor az amerikaiak ledobták az atombombát Hirosimára és Nagaszakira, Sztálin kiadta a parancsot: a Szovjetuniónak is szüksége van nukleáris fegyverre, minél hamarabb és bármilyen áron. A kívánsága teljesült, azárat pedig azok fizették meg, akik a következő évtizedekben olyan szerencsétlenek voltak, hogy Cseljabinszk környékére születtek. Az atomfegyverhez először is plutóniumra volt szükség, ahhoz pedig egy gyárra, ahol ezt termelik. Ezt a szovjetek az Urál déli részénhúzták fel, a kazah határhoz közel, ahol felépítettek egy egész várost Cseljabinszk-40 néven, és nem messze tőle a hatalmas gyárat, aMajak vegyi kombinátot. 1948-ban a gyár már ontotta is az atombombákba szánt plutóniumot, csakhogy közben a biztonságra jó szovjet szokás szerint elég kevés figyelmet fordítottak. A nukleáris hulladékot például ahogy van, beleöntötték a Tecsa-folyóba. Három évvel a gyár indulása után eszükbe is jutott megmérni, hogy ez milyen szennyezést okoz. Hát elég súlyosat: a folyó partján a Geiger–Müller-számlálók óránként 5 röntgen sugárterhelést mutattak – ennek az értéknek normál esetben évi 0,2 körül kellene lennie. Sugárfertőzött volt a talajvíz, a termőföld, az ivóvíz, a növények. A szovjetek próbálták menteni a menthetőt, azonnal kitelepítettek a folyó környékéről 7500 embert, és gátakat építettek, hogy a sugárszennyezett víz ne önthessen ki, aztán reménykedtek a legjobbakban. A hulladék tárolására pedig új tervet dolgoztak ki: beleöntötték a környék legnagyobb, lakott területtől távoli állóvizébe, a 110 hektárosKaracsáj-tóba. Ez ugyanúgy brutálisan szennyezi a környezetet, de legalább nem megy sehová – gondolták. Ezzel el is voltak több mint fél évtizedig, bár közben a gyár munkásai között egyre sűrűbben ütötte fel a fejét egy rejtélyes betegség, ami hajhullással, gyakori rosszulléttel, lázzal, hányással, általános gyengeséggel, fogyással járt. Ezek a sugárbetegség tünetei, de a helyi orvosoknak felsőbb utasításba lett kiadva, hogy kezeljék a betegeket, ahogy tudják, de a betegségük okairól nem beszélhetnek. A környék élővilága eddigre szinte teljesen kipusztult, és szinte mindennaposak voltak akisebb-nagyobb üzemzavarok. 1957-ben a helyzet tovább súlyosbodott: egy szelephiba miatt egy a hűtővizes tartály 350 fokra hevült fel, majd a gőz nyomása szétvetette azt. A robbanás az egész környéket radioaktív porral terítette be. Nagyjából a csernobili katasztrófában kiszabadult sugárzás fele szóródott szét Cseljabinszk-40 körzetében, becslések szerint 270 ezer embert érintett a baleset. És a szovjeteknek még ezt is sikerült szinte tökéletesen elhallgatniuk a világ elől (a CIA állítólag tudott az esetről, de nem szivárogtatták ki a sajtóba). A legrosszabb azonban még hátravolt. 1967-ben, amikor már 16 éve engedték a nukleáris hulladékot a Karacsáj-tóba, brutális szárazság csapott le az Urál déli részére – a tó pedig elkezdett kiszáradni. Pár hónap alatt a vízfelület a felére csökkent, és a szárazra került tómeder alján másfél évtizednyi szemét került elő: stroncium- és cézium-izotópokkal szennyezett radioaktív por, amit a szél 2-3000 négyzetkilométernyi területen terített szét azonnal. A szovjet megoldás erre is megvolt: elkezdték lebetonozni a tómedret, és ólomlemezekkel lefedni, hogy ne szabadulhasson el a radioaktív hulladék. Ezzel a módszerrel ki is húzták egészen 1990-ig, amikor is összeomlott a Szovjetunió, és a Majak-titokról is lehullott a lepel. Mint kiderült, a vízfelület és közvetlen környéke 39 év alatt 4,44 exabecquerel sugárzást nyelt el. Ez nagyjából 2,5 négyzetkilométernyi terület. A csernobili katasztrófában 5-12 exabecquerel közé teszik a felszabadult sugárzást, ez azonban több ezer négyzetkilométeren oszlott el. Egy nemzetközi kutatócsoport 1990-ben közvetlenül a tóparton 600 röntgenes terhelést mért, ez kevesebb mint egy óra alatt megöl egy embert. A tudósok számításai szerint 3,5 milliárd liternyi talajvíz lehet sugárszennyezett a környéken, a környék lakóinak közel a kétharmadát érintette sugárbetegség az elmúlt 50 évben. A Majak a rendszerváltás óta nukleáris hulladékfeldolgozóként üzemel tovább, egy időben Paksról is ide szállították a használt fűtőelemeket. A Karacsáj-tó máig alegdurvábban szennyezett hely a földkerekségen. 5 könyvTöbb mint 600 meghökkentő, érdekes és tanulságos történet! Kövesse az Indexet Facebookon is!


Władimir Putin chciał użyć broni atomowej? Szef CIA ujawnia kulisy

W 2022 r. istniało realne ryzyko użycia przez Rosję taktycznej broni nuklearnej przeciwko Ukrainie. Miało to miejsce w czasie jesiennej kontrofensywy armii ukraińskiej — powiedział szef CIA William Burns podczas wydarzenia organizowanego przez "Financial Times" w Londynie. Burns zaznaczył, że zyski armii ukraińskiej na północnym wschodzie kraju wzbudziły obawy amerykańskich służb, że rosyjski prezydent Władimir Putin sięgnie po najbardziej radykalne środki i użyje taktycznej broni atomowej. – Jesienią 2022 r. był moment, kiedy pomyślałem, że istniało realne ryzyko potencjalnego użycia taktycznej broni jądrowej – powiedział Burns, który występował w panelu z szefem brytyjskiego wywiadu zewnętrznego MI6. Dodał, że prezydent USA Joe Biden przekazał mu wówczas, by porozmawiał ze swoim rosyjskim odpowiednikiem Siergiejem Naryszkinem iprzekazał, jakie mogą być konsekwencje potencjalnego użycia broni atomowej. To nie pierwsza sugestia przedstawicieli Zachodu, że Władimir Putin był gotowy sięgnąć po taktyczną broń atomową. W lutym 2023 r. sekretarz stanu USA Antony Blinken podczas wizyty w Indiachpublicznie dziękował Chinom i Indiom za to, że pomogły odwieść Władimira Putina od zamiaru użycia taktycznej broni atomowej. Przy okazji swojej wizyty w Wielkiej Brytanii Burns opublikował także wspólny artykuł z szefem MI6 artykuł na łamach "Financial Timesa". Przekonują w nim, że Rosja prowadzi "lekkomyślną kampanię sabotażu" w całej Europie. Wielka Brytania i USA stoją w obliczu "bezprecedensowego wachlarza zagrożeń", a cały światowy ład znajduje się w najpoważniejszym napięciu od czasów zimnej wojny. "Dziś współpracujemy w kontestowanym systemie międzynarodowym, w którym nasze dwa kraje stoją w obliczu bezprecedensowego wachlarza zagrożeń" — napisali dyrektor MI6 Richard Moore i dyrektor CIA Bill Burns w pierwszym w historii wspólnym artykule szefów brytyjskiego i amerykańskiego wywiadu. "Nie ma wątpliwości, że ład światowy — zrównoważony system, który doprowadził do względnego pokoju i stabilności oraz zapewnił rosnące standardy życia, możliwości i dobrobyt — jest zagrożony w sposób, jakiego nie widzieliśmy od czasów zimnej wojny" — podkreślili. Zaznaczyli, że "działania Rosji stanowią rażące naruszenie Karty Narodów Zjednoczonych i globalnych norm", i zwrócili uwagę, że poza działaniami zbrojnymi w Ukrainie Rosja prowadzi poprzez swoje służby wywiadowcze "lekkomyślną kampanię sabotażu w całej Europie" oraz "cyniczne wykorzystuje technologię do rozpowszechniania kłamstw i dezinformacji, mających na celu wbicie klina między nas".


Laridání sa má v piatok stretnú s al-Baradiíom

VIEDE 9. februára (SITA/AP) - Iránsky hlavný vyjednáva a éf Medzinárodnej agentúry pre atómovú energiu (MAAE) sa majú stretnú v piatok pred tým, ako agentúra vydá odporúania na stiahnutie technickej ... VIEDE 9. februára (SITA/AP) - Iránsky hlavný vyjednáva a éf Medzinárodnej agentúry pre atómovú energiu (MAAE) sa majú stretnú v piatok pred tým, ako agentúra vydá odporúania na stiahnutie technickej pomoci niektorým iránskym jadrovým projektom. Informáciu o stretnutí Alího Laridáního a Muhammada al-Baradiía potvrdil predstavite MAAE s podmienkou anonymity, pretoe, ako povedal, nie je oficiálnym hovorcom agentúry.SkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamouSkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamou Po návteve Viedne sa Laridání stretne s nemeckým ministrom zahraniných vecí Frankom-Walterom Steinmeierom a Javierom Solanom, hlavným predstaviteom zahraninej politiky EÚ, v rámci konferencie o bezpenosti v Mníchove.


Transport jaderného odpadu provází v Německu velký odpor veřejnosti

Berlín- V Německu se vehementně protestuje proti transportu vlaku s vyhořelým radioaktivním odpadem. Akci provázejí nevídané policejní manévry. Odpor "protiatomových aktivistů" je největší za posledních deset let.


Obce odmítly vyjít vstříc uranu

Jsme proti těžbě uranu, tudíž jsme i proti všemu, co jí prošlapává cestu: takové stanovisko zopakovali zástupci obcí z okolí Brzkova na Jihlavsku představitelům státních institucí, kteří v tomto týdnu přijeli opět probrat otazníky kolem rozšíření zdejšího chráněného ložiskového území (CHLÚ). Stát sice argumentuje tím, že jde jen o ochranu ložiska, obcím ale už samotná čára na mapě komplikuje perspektivu. Státní podnik Diamo delší dobu usiluje o výrazné rozšíření CHLÚ u Brzkova a letos požádal ministerstvo životního prostředí o stanovení průzkumného území. „Rozšíření CHLÚ nebylo povoleno, protože nemají průzkum. Tak ho teď chtějí udělat přepočtem,“ shrnul podstatu aktuálních rozhovorů starosta Přibyslavi Martin Kamarád. „Stávající CHLÚ bylo schváleno v lese kolem důlní jámy na základě dat z 90. let. Teď ale s použitím stejných dat, a to pouze na základě matematického přepočtu, chtějí to území šestkrát zvětšit. Ačkoli přitom nejsme účastníci řízení o CHLÚ, tato – podle vyjádření někdejšího ministra průmyslu a obchoduJana Mládkapouhá – čára na mapě zasahuje do zastavěné části obce. V souladu s územním plánem tu chystáme výstavbu rodinných domků, všechny pozemky jsou už prodané,“ zdůvodnil vzedmutí obav starosta Brzkova Aleš Bořil. A jak doplnil, nejde jen o Brzkov: k odporu proti těžbě, jakkoli v tuto chvíli jde o teoretickou záležitost, mají stejné důvody sousední obce, mezi něž patří zejména Přibyslav a Polná. Do věci se vložilo i sdružení pro záchranu životního prostředí Calla, které na rozdíl od obcí je účastníkem řízení. To tvrdí, že žádost s. p. Diamo je v rozporu s platnou vládní surovinovou politikou, a navrhlo žádost zamítnout. Zdůvodňuje to tím, že de facto jde o přípravu otevření ložiska. „Těžba uranu v České republice skončila v roce 2017 vytěžením posledních tun v Rožné. Vzhledem k mnohamiliardovým škodám na životním prostředí, které po sobě uranový průmysl zanechal, mělo jít o konec definitivní,“ uvedl energetický konzultant Cally Eduard Sequens. „Studie proveditelnosti z roku 2014 mluví o čtyřech tisících tun uranu na katastru obcí, což by bylo palivo na pouhých sedm let pro Temelín a Dukovany. Jde přitom o uran, který neumíme obohatit, takže bychom ho stejně museli někomu prodat a pak nakoupit a dovézt zpět. Přece si tu přírodu nenecháme zničit,“ uvedl starosta Brzkova. Podle vyjádření státního podniku Diamo pro ČTK je žádost podaná na ministerstvo v souladu s platnou surovinovou politikou, protože stát má aktivně dbát o ochranu ložisek nerostných surovin. V prohlášení zmínil, že ve střednědobém časovém horizontu není těžba ani spekulativní záležitostí, ve vzdálené budoucnosti ji však vyloučit nelze.


Vulkán tövébe építhetnek atomerőművet Jáván

Várhatóan két év múlva megkezdődik Indonézia első atomerőművének megépítése. A kormányzat ettől várja a rohamosan gyarapodó lakosság energiaigényének kielégítését. Az ellenzők azonban figyelmeztetnek: a reaktorokat - százmillió ember életével játszva - egy szunnyadó vulkán közelébe, geológiai törésvonalak fölé építik Jáván. Környezetvédelmi csoportok fúrják Indonézia nagyratörő nukleáris terveit. Az ország első atomerőművét tervezik felépíteni Jáva szigetén. A zöldszervezetek azonban arra figyelmeztetnek, hogy a különösen földrengésveszélyes térségben nem lenne szabad atomlétesítményt építeni, amit ráadásul egy szunnyadó vulkán, az 1600 méter magas Muria közelébe terveznek. Az ellenzők attól tartanak, hogy elég egy kisebb földmozgás, és a vulkán kitör, a bekövetkező nukleáris katasztrófa miatt pedig 100 millió Jáván élő indonéziai élete kerül veszélybe - írja a Guardian. "Egy itt megépülő atomerőmű felér egy népirtással a jávaiak számára" - állítja Chalid Muhammad indonéziai környezetvédő. "Ez egy nagyon kockázatos vállalkozás: Indonézia területének 83 százaléka fokozottan veszélyes ilyen szempontból: földrengésekre, vulkánkitörésekre, áradásokra és földcsuszamlásokra hajlamos." A jakartai kormány és a helyi atomergia-ügynökség (Batan) azonban azzal söpri félre az ellenérveket, hogy a gyors ütemben növekvő népesség energiaszükséglete 2025-re a mai kétszeresére nő. A Jakartától 450 kilométerre keletre fekvő Ujung Lemahabang nevű falu közelébe tervezett, 1500 megawatt összteljesítményű reaktorok megépítéséért orosz, japán és francia nagyvállalatok versengenek. Az építést a tervek szerint két éven belül elkezdik, az erőmű befejezését 2016-ra tervezik. Indonézia már a Nemzetközi Atomenergia-ügynökség jóváhagyását is megkapta az építéshez. A Batan szerint alaposan megvizsgálták a helyszínt - amelyet geológiailag biztonságosnak - és a vulkánt - amelyet pedig kicsinek találtak -, az erőművet pedig amúgy is földrengésállóra építik. A térség habozó földműveseit sugárzással fertőtlenített rizsvetőmaggal, ajándék marhákkal és munkalehetőséget biztosító beruházásokkal igyekeznek meggyőzni a nukleáris energia biztonságos voltáról. A Greenpeace szerint azonban egy új geológiai tanulmány feltárt kisebb törésvonalakat a területen, ami azt jelenti, hogy a tűzzel játszanak. Az ellenzők szerint a lehetséges más helyszíneket nem vizsgálták meg komolyabban, és az sem érthető, mi okozta a szemléletváltást, holott 1997-ben a jakartai kormány úgy döntött, nem alkalmaz atomenergiát. Van, aki azt is megkérdőjelezi, képes-e az ország biztonságosan felépíteni és működtetni egy ilyen veszélyes üzemet.


Vzkaz Číně i Kimovi. Američané úmyslně ukázali "strašlivou zbraň"

Obvykle bývají přísně střeženým tajemstvím. Teď se ale jedna z amerických ponorek třídy Ohio vynořila z vln Pacifiku a dala o sobě vědět. Jedna z nejmocnějších zbraní v arzenálu námořnictva Spojených států se o víkendu objevila na ostrově Guam. USA tím vyslaly vzkaz spojencům i nepřátelům uprostřed rostoucího napětí v Tichomoří, píše server zpravodajské stanice CNN. Týden před připlutím USS Nevada na Guam zveřejnil server US Defense News video o ponorkách třídy Ohio pod titulkem: "Americké námořnictvo má jadernou ponorku, která by mohla zničit Rusko a Čínu během několika minut."


tátni tajomníci majú za sebou prvé konzultácie: Turecko je naím spojencom, tvrdí Brocková

V pondelok sa v Bratislave uskutonili politické konzultácie tátnych tajomníkov ministerstiev zahraniných vecí Slovenska a Turecka. Zástupca ministra zahraniných vecí Turecka Faruk Kaymakc sa stretol so tátnym tajomníkom Martinom Klusom a rokoval so tátnou tajomníkou Ingrid Brockovou. Prijal ho aj minister zahraniných vecí a európskych záleitostí SR Ivan Korok. Turecký partner poas rozhovorov tlmoil trvalý záujem svojej krajiny o plné lenstvo v Európskej únii a vyzdvihol potrebu jasnejej európskej perspektívy pre Turecko, ktorá by priniesla prehbenie spolupráce.Slovensko podporuje európsku perspektívu Turecka pri splnení vetkých podmienok lenstva.Turecko je kúovým partnerom Európskej únie v mnohých oblastiach ako je bezpenos, migrácia, energetika a boj proti terorizmu. Témami rozhovoru so tátnou tajomníkou Ingrid Brockovou boli bilaterálne vzahy a rozvoj ekonomickej spolupráce medzi naimi krajinami, súasný vývoj vojenského konfliktu na Ukrajine. Partneri si vymenili názory na aktuálne zahraninopolitické udalosti, vrátane vývoja na západnom Balkáne, Kaukaze a Blízkom východe. Oceujeme sprostredkovateské úsilie Turecka, ktorého cieom je nastolenie prímeria na Ukrajine, rovnako ako jasný postoj Turecka k suverenite a územnej celistvosti Ukrajiny,potvrdila tátna tajomníka Ingrid Brocková.aputová pri príleitosti výroia oslobodenia Bratislavy: Silné slová na pozadí hrôz na Ukrajine aputová pri príleitosti výroia oslobodenia Bratislavy: Silné slová na pozadí hrôz na Ukrajine tátna tajomníka sa s tureckým partnerom zhodla na konkrétnych krokoch prehbenia vzájomných hospodárskych vzahov s dôrazom na rozvoj vzájomného obchodu, sektor energetiky, podporu inovatívnych spoloností a spoluprácu v oblasti vedy, výskumu a inovácií. Turecku sa podarilo vygenerova vysoký rast hrubého domáceho produktu aj v nepriaznivých podmienkach, ktorý sa prejavil aj na naich hospodárskych vzahoch. Poda predbených údajov vzájomná obchodná výmena s Tureckom v predolom roku, napriek pandémii, vzrástla o 14 % na úrove 1,5 mld. eur. Slovenské investície v Turecku v roku 2020 dosiahli hodnotu 118 mil. eur a v porovnaní s rokom 2019 sa strojnásobili. Stále vak existuje vysoký potenciál na zintenzívnenie hospodárskych vzahov. S Tureckom plánujeme zaloi Spolonú ekonomickú a obchodnú komisiu. Máme záujem spolupracova v oblasti diverzifikácie dovozu zemného plynu a jadrovej energetiky. Chceme pomôc technologicky vyspelým slovenským spolonostiam presadzova sa na geograficky strategicky situovanom tureckom trhu.Rovnako sa usilujeme o zorganizovanie alieho roníka Spoloného vedeckého fóra, ako aj o rozpracovanie spolupráce v oblasti umelej inteligencie. Sme pripravení podpori zintenzívnenie kontaktov medzi umi ako sú tudentské a vedecké výmenné programy, vyhlásila tátna tajomníka Ingrid Brocková. TASR o tom informoval komunikaný odbor Ministerstva zahraniných vecí a európskych záleitostí SR.Na rokoval s vevyslancami o strategickom kompase: EÚ je pripravená posilni svoju bezpenos a obranu Na rokoval s vevyslancami o strategickom kompase: EÚ je pripravená posilni svoju bezpenos a obranu


Öt évet kapott harmadfokon kémkedés miatt Kovács Béla volt jobbikos politikus

Jelentősen súlyosbította a Kovács Béla volt jobbikos európai parlamenti képviselőre másodfokon kiszabott büntetést ma meghozott, jogerős ítéletében a Kúria. A harmadfokon eljáró bíróság szerint az egykori EP-képviselő nemcsak előkészületeteket tett az Európai Unió intézményei ellen kémkedésre, hanem meg is valósította azt – írja a Mandiner. A jelenleg Moszkvában élő, a köznyelvben „KGBélaként" emlegetett politikus – hasonlóan a másodfokú eljáráshoz – most sem volt jelen az ítélethirdetésen. A legfőbb bírói fórum bűnösnek mondta ki Kovács Bélát az Európai Unió Intézményei elleni kémkedés és költségvetési csalás bűntettében, valamint magánokirat-hamisítás vétségében, ezért öt év fegyházbüntetésre, valamint tíz év közügyektől eltiltásra ítélte. Az ítélet szerint a volt politikus büntetése kétharmadának letöltése után szabadulhat csak feltételesen. Az ítélethirdetésnek a minősített adatok miatt csak a rendelkező része volt nyilvános, így az indoklást már zárt ajtók mögött ismertette a bíróság. Nyolc éve kezdődött az ügy Az egykori politikus ellen az Alkotmányvédelmi Hivatal 2014-ben tett feljelentést, majd a Központi Nyomozó Főügyészség 2017-ben vádat is emelt ellene az Európai Unió intézményei elleni kémkedés, jelentős vagyoni hátrányt okozó, üzletszerűen elkövetett költségvetési csalás, valamint három rendbeli folytatólagosan elkövetett hamis magánokirat felhasználása miatt. A főügyészség közlése szerint a polgári elhárítás figyelmét az keltette fel, hogy a képviselő rendszeresen találkozott konspiratív módon orosz diplomatákkal, és havonta Moszkvába látogatott. A vád lényege, hogy a képviselő 2012 és 2014 között orosz hírszerzőknek adott át információkat a többi között energetikai ügyekben, az európai parlamenti választásokról, a magyarországi belpolitikai helyzetről és a paksi atomerőmű bővítéséről. Mindezek célja az volt, hogy az EP-n belül erős háttérbázissal rendelkező, nyíltan EU-ellenes tábor jöjjön létre, belülről bomlasszák az Európai Közösségek intézményeit és az orosz érdekeket helyezzék előtérbe. A volt jobbikos képviselő végig tagadta bűnösségét. Első fokon részben felmentés A Budapest Környéki Törvényszék 2020 szeptemberében első fokon felmentette Kovácsot a kémkedés vádja alól, ugyanakkor a többi bűncselekményben bűnösnek találta, így költségvetési csalás és hamis magánokirat felhasználása miatt másfél év – három évre – felfüggesztett szabadságvesztéssel és 600 ezer forint pénzbüntetéssel sújtotta. A bíró a szóbeli indoklásában arról beszélt, hogy Kovács Béla tevékenysége csak formailag merítette ki a kémkedés fogalmát, tartalmilag nem. A tényállás szerint Kovács EP-képviselőként kapcsolatba került egy orosz diplomatával, aki hírszerző tevékenységet folytatott és 2012-ben beszervezte őt, a tartótisztje lett. Előre egyeztetett menetrend szerint leplezett kapcsolatot tartottak, rendszeresen találkoztak, de mobiltelefont lehetőség szerint nem használtak, csak nyilvános fülkéből kommunikáltak, és akkor sem hozták szóba ki beszél. A bíró a kapcsolat tartalmi kérdéseiről szólva leszögezte, hogy Kovács Béla az orosz fél egyoldalú hírigényét elégítette ki, ez nem kétoldalú véleménycsere volt. A találkozásokon az orosz hírszerző kikérte Kovács Béla véleményét többek között a Gazpromról, az uniós szankciókról, a Déli áramlatról, Ukrajnáról és más orosz érdekek miatt fontos kérdésekről. Kovács Béla azonban csak nyilvános információkhoz jutott hozzá és ilyeneket adott tovább, titoktartási kötelezettsége nem volt, és tartótisztje sem kérte, hogy fürkésszen ki titkos információkat. A bíró szerint Kovács Béla tevékenységével segítette az orosz érdekeket, de nem sértette az uniós érdekeket. Az Ítélőtábla szerint megvalósult a kémkedés előkészülete A másodfokon eljáró Fővárosi Ítélőtábla azonban tavaly júniusban azonban bűnösnek mondta ki a politikust Európai Unió intézményei elleni kémkedés előkészületének bűntettében, ezért a kiszabott szabadságvesztés tartamát 2 évre, felfüggesztésének próbaidejét 5 évre, pénzbüntetését 1,2 millió forintra súlyosította. Az Ítélőtábla megállapította, hogy Kovács Béla az orosz hírszerző tiszttel az EU energiapolitikájával összefüggésben nem nyilvános információkat és azokból levont következtetéseket is megosztott 2014 előtt. Ebből következően a 2014. február 16-ai találkozóra is a korábbi konspirált keretek közötti információátadás céljából került sor, de „nem nyert kétséget kizáró bizonyítást", hogy az orosz hírszerző tisztnek valóban adott át ilyen információt. Mindezekre tekintettel az ítélőtábla – a törvényszék álláspontjával szemben – megállapította, hogy az elsőrendű vádlott nem csupán véleményt, hanem releváns, az EU érdekeit sértő információkat is át akart adni az orosz hírszerzésnek. Ugyanakkor - az ügyészség álláspontjával szemben – az ítélőtábla rögzítette, hogy a büntető törvénykönyv e rendelkezésének hatályba lépése után a hírszerző tevékenység folytatása nem volt bizonyított, csupán az erre irányuló, büntetendő előkészület. Kovács egyébként már a másodfokú eljáráson sem volt jelen, és most is távolt maradt az ítélethirdetéstől. A Magyar Nemzet információi alapján Kovács Moszkvában él és nem is tervezi, hogy Magyarországra költözne. Bevallása szerint jelenleg a moszkvai Nemzetközi Kapcsolatok Intézetében (MGIMO) tanít. Megjegyzés: a szovjet időszakban az MGIMO-ban képezték ki a kémeket.


Iran zamierza wznowić prace nad programem nuklearnym. Reakcja USA

Iran wznowi część prac nad swoim programem atomowym, który został wstrzymany w 2015 roku w ramach umowy nuklearnej podpisanej przez ten kraj z sześcioma światowymi mocarstwami - poinformowała irańska agencja państwowa Irib. Powołując się na źródła rządowe, Irib podała, że prezydent Iranu Hasan Rowhani zapowiedział rezygnację z niektórych zobowiązań zawartych w umowie nuklearnej, ale nie przewiduje całkowitego wycofania się z układu. Irańska agencja podkreśla, że decyzja o wznowieniu części prac nad programem nuklearnym to odpowiedź Teheranu na wycofanie z USA z umowy i nałożenie na Iran surowych sankcji. - Islamska Republika Iranu, w reakcji na wycofanie się Ameryki z porozumienia nuklearnego i niepokojące działania mocarstw europejskich w wypełnianiu ich zobowiązań, wznowi część działań jądrowych, które zostały wstrzymane w ramach umowy nuklearnej - poinformowało źródło cytowane przez Irib. Informacje te potwierdziła półoficjalna irańska agencja informacyjna ISNA, która podała, że Iran w środę ogłosi "wzajemne działania" wobec wycofania się USA z umowy nuklearnej. Agencja podkreśliła, że niektórzy przywódcy UE zostali już poinformowani o planach Teheranu. USA skierowały grupę uderzeniową okrętów wojennych na Bliski Wschód, ponieważ zaistniało "wiarygodne zagrożenie ze strony sił irańskiego reżimu" dla sił zbrojnych lub interesów USA - oznajmił pełniący obowiązki szefa Pentagonu Patrick Shanahan. W niedzielę doradca prezydenta Donalda Trumpa ds. bezpieczeństwa narodowego John Bolton poinformował, żena Bliski Wschód skierowano grupę uderzeniową okrętów wojennychz lotniskowcem "Abraham Lincoln" i eskadrę bombowców jako ostrzeżenie dla Iranu. Shanahan napisał na Twitterze, że "jest to rozważne pozycjonowanie aktywów (wojskowych) w odpowiedzi na wiarygodne zagrożenie". "Wzywamy irański reżim do zaprzestania wszelkich prowokacji. Pociągniemy Iran do odpowiedzialności za jakikolwiek atak na siły USA lub nasze interesy" - napisał Shanahan w kolejnym tweecie. Również w poniedziałek sekretarz stanu USA Mike Pompeo powiedział, że USA zaobserwowały pewne działania Iranu, które mogą wskazywać "na możliwą eskalację". "W związku z tym podejmujemy stosowne kroki (...), aby sprawić, że prezydent (Donald Trump) będzie miał pełen wachlarz możliwości, gdyby coś rzeczywiście się stało" - dodał. Międzynarodowe porozumienie dotyczące kontroli irańskiego programu rozwoju broni jądrowej zawarte w 2015 roku dotyczyło przede wszystkim ograniczenia przez Iran prac nad wzbogacaniem uranu. Prezydent USA Donald Trump w zeszłym roku zdecydował o wycofaniu swojego kraju z porozumienia. Według ekspertów jedną z głównych przyczyn wypowiedzenia umowy był fakt, że nie obejmowała ona programu budowy irańskich pocisków balistycznych oraz nie powstrzymała zaangażowania militarnego Teheranu w Syrii, Jemenie, Libanie i Iraku. Władze Iranu w odpowiedzi na te zarzuty podkreślały, że "irański program balistyczny jest z natury defensywny" i nie ma nic wspólnego z programem nuklearnym. W Teheranie twierdzono także, iż zaangażowanie militarne Iranu na Bliskim Wschodzie nie powinno leżeć w kręgu zainteresowań Waszyngtonu.


Méregdrága, nincs sok értelme, de megépül a britek új atomerőműve

Kövesse az Indexet Facebookon is! Aláírta a brit kormány és a fővállalkozó francia EDF energiakonszern az új délnyugat-angliai atomerőmű, a kínai közreműködéssel épülő Hinkley Point beruházási szerződéseit –írjaa Guardian. A Hinkley Point minden idők legdrágább atomerőműve lesz, potom 18 milliárd fontból (6400 milliárd forintos) tervezik felépíteni. A projektet korábban sokan bírálták a magas ár,a megtérüléssel kapcsolatos kételyekés a kínaiak jelenlétével kapcsolatos esetleges nemzetbiztonsági kockázatok miatt. Theresa May brit kormányfő korábbanmeg is próbált kvázi kifarolni a dologból, július végén ugyanis az erőműépítés jóváhagyását a tervezett aláírás előtt egy nappal váratlanul elhalasztotta. Azonban a kínaiak erreelég nyíltan megfenyegettéka mostanában nagyon látványosan Peking kegyeit (és pénzét) kereső Londont, ígyvégül beadták a derekukat. A beruházás már most többéves késésben van: az eredeti átadási határidő 2017 volt, de az EDF finanszírozási problémái miatt már tavaly 2023-ra tették át a határidőt. Az EDF egy 3200 megawattos egységet épít, két reaktorral. Az erőmű az éves brit áramszükséglet 7 százalékát termeli majd meg; ez hatmillió háztartás áramellátására lesz elegendő. Kövesse az Indexet Facebookon is!


Sokkoló felfedezés: még ma is gyilkol Csernobil?

CAMBRIDGE — Megdöbbentő felfedezésre jutott egy brit történész: Kate Brown szerint a csernobili katasztrófa még ma is gyilkos hatással van az emberiségre. Brown új könyvében arról ír, hogy az 1986-os csernobili robbanás felel a rák- és az autoimmun-betegségekben szenvedők egyre növekvő számáért a világon.
Brown állítja, hogy a sugárzás hatásait tudatosan próbálták leplezni az ENSZ, a Nemzetközi Vöröskereszt és az Egészségügyi Világszervezet felelősei.Olyannyira, hogy több százezer ember halálának valós okát próbálták meg eltüntetni az író szerint. A robbanást követő időszakban a tudósok jelentősen alábecsülhették a halottak számát, amikor mindösszesen kétszáz ember halálát tulajdonították a csernobili történéseknek. A csernobili erőmű körül a mai napig mérik a sugárzást, elhallgatták az adatokat?  / Fotó: Getty Images – A nemzetközi tudósok eltitkolták a gyermekek rákmegbetegedésének bizonyítékát – állítja a csernobili katasztrófa kapcsán több könyvet jegyző írónő, aki úgy véli, hogy a robbanás miatt csak Ukrajnában százötvenezer ember veszthette életét az elmúlt 32 év során. A szerző biztos abban, hogy a sugárzás következtében az ukrajnai marha-, sertés- és bárányállomány is radioaktív lett, amely halálos következményekkel járhat a fogyasztókra nézve.Továbbá kifejtette, hogy a szél miatt a sugárzás akár Svédországig is elterjedhetett. A Sun megkereste az érintett szervezeteket, de egyelőre nem reagáltak a vádakra.Brown sok kutatóval ellentétben nem az életmódot vagy a genetikai hajlamot teszi felelőssé a rákos megbetegedésekért, hanem kizárólag a csernobili atomerőmű-balesetet, és azt, hogy a kormányok nem akartak felelősséget vállalni a történtekért, vagy kivizsgálni más sugárzással járó katasztrófákat. Egy tábla jelzi a sugárveszélyt a reaktor mellett / Fotó: Getty Images Azt a kevés tudóst, aki nem akarta elfedni a katasztrófák okait, Brown szerint elhallgattatták. – Az eddigi halálesetek számának minimalizálása és a csernobili katasztrófa folyamatos egészségügyi következményei biztosítják a nukleáris hatalmak számára, hogy fedezve legyenek a bírósági eljárásokkal és a 90-es évek kényelmetlen nyomozásaival szemben –fogalmazott az írónő. Csernobili térkép / Grafika: Séra Tamás A hosszabb élet is lehet gond A Cancer Research UK jótékonysági szervezet kutatásai szerint a rák kockázata egyre nő, ám ennek okaiként mást tartanak számon. Úgy vélik, a betegek növekvő számát az okozza, hogy az emberek tovább élnek, vöröshúst fogyasztanak, valamint egyre elterjedtebb problémának számít az elhízás és a napozás is. Mindez odáig vezetett, hogy már nem háromból egy, hanem kettőből egy embert veszélyeztet a rák.


Hiányos az iráni atomjelentés

Csütörtökön adta át a nukleáris programjairól készített jelentést Irán, ám a dokumentumból hiányoznak az Iránban talált dúsított urán eredetére utaló dokumentumok. Az így is jelentős méretű paksamétának vizsgálatához már hozzá kezdtek a Nemzetközi Atomenergia Ügynökség szakértői. Az iratról november 20-ra készül el az első értékelés. Nyolc nappal a határidő lejárta előtt, csütörtökön Bécsben Irán átadta a kért jelentést nukleáris programjáról Nemzetközi Atomenergia-ügynökségnek (NAÜ), a vaskos dokumentációból azonban éppen a kulcsinformációk, az Iránban talált, fegyvergyártásra is alkalmas dúsított uránium eredetére vonatkozó adatok hiányzanak. Ali Akbar Szalehi, a szakosított ENSZ-szervezetnél akkreditált iráni nagykövet elismerte az AP hírügynökségnek, hogy a magas fokon dúsított uránium eredetére vonatkozó információkat valóban nem tartalmazza az egyébként átfogó és pontos dokumentáció, de ennek oka szerinte az, hogy a gázcentrifugát, amelyben az urániumot találták az ENSZ ellenőrei, Irán közvetítőktől vásárolta külföldön, és maga sem tudja, hogy a berendezés honnan, mely országból származik. Az iráni hatóságok szerint a berendezés már eleve urániummal fertőzötten érkezett az országba. Az ENSZ által követelt dokumentációt Mohamed el-Baradeinek, a NAÜ főigazgatójának átadva Szalehi elismerte, hogy Irán a múltban valóban titkolódzott nukleáris programját illetően, de szerinte ezt éppen az ENSZ által 25 évvel ezelőtt "igazságtalanul" elrendelt szankciók tették szükségessé. Hangoztatta, hogy Iránnak minden nukleáris tevékenysége törvényes volt, jóllehet valóban titokban végezte azt. Irán NAÜ-nagykövete a dokumentációt átadva hangoztatta azt is, hogy Iránnak nincsenek többé titkai a világszervezet előtt nukleáris programját illetően. Az egyes hírek szerint 3,5 cm vastag atomdokumentáció átvétele után Mohamed el-Baradei azt mondta, biztosították őt arról, hogy a neki átnyújtott jelentés "kimerítő és pontos". Teherán az atomprogramjáról készült jelentés átadásával kívánja bizonyítani az ENSZ-nek, hogy Washington állításaival ellentétben nukleáris programja kizárólag békés célokat szolgál. A Nemzetközi Atomenergia-ügynökség szakértői máris hozzáláttak a vitatott iráni nukleáris programról átnyújtott jelentés vizsgálatához - közölte az APA osztrák hírügynökséggel Melissa Fleming, a NAÜ szóvivője. - Teljes, komplett információt kértünk Teherántól, s Irán most úgy véli, teljesítette e követelésünket. Hogy ez valóban így van-e, azt most fogjuk tisztázni - mondta a szóvivő. Fleming elmondta, hogy a jelentésben foglaltakat egy időben ellenőrzik Teheránban és Bécsben, de hogy a vizsgálat meddig tart, azt nem tudta megjósolni. Bizonyos részeket gyorsan ellenőrizni lehet, mások vizsgálata hetekig is eltarthat. A dokumentációról azonban mindenképpen elkészül egy első értékelés a NAÜ kormányzótanácsának következő, november 20-i üléséig - mondta.


KDR hrozí alou jadrovou skúkou, poda Ruska chce rokova

OSN chce lídrov severokórejského reimu postavi pred medzinárodný súd. CHJONGJANG. Severná Kórea vo tvrtok pohrozila, e zintenzívni svoj jadrový program a nevylúila ani uskutonenie alej jadrovej skúky. Reagovala tak narezolúciu výboru Valného zhromadenia OSN, ktorý iada zaatie súdneho konania voi KDR na Medzinárodnom trestnom súde (ICC) za poruovanie udských práv.SkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamouSkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamou "Úplne odmietame útoný tón tohto uznesenia presadeného Spojenými tátom s cieom zvrhnú (ná) na ud orientovaný socialistický systém," uvádza sa v stanovisku severokórejského ministerstva zahraniných vecí, ktoré zverejnila tátna agentúra KCNA. Takéto nepriateské aktivity zo strany USA nútia Severnú Kóreu ustúpi od zdranlivosti vo veci uskutonenia alej jadrovej skúky, kontatuje alej rezort diplomacie s tým, e Pchjongjang "neobmedzene" zintenzívni svoje odstraovacie aktivity. Juhokórejské ministerstvo obrany v reakcii na tieto hrozby poda agentúry Jonhap uviedlo, e bude pozorne sledova severokórejské jadrové zariadenia, nepredpokladá vak, e by KDR vykonala jadrovú skúku v najbliom ase. O jadrovom programe vak bude rokova s Ruskom. Poda ruského ministra zahraniia Sergeja Lavrova je KDR pripravená na rozírenie bilaterálnych vzahov s Ruskom. Rozhovory boli zastavené v roku 2009. Lavrov dodal, e KDR je pripravená zvái ruský projekt vybudovania plynovodu do Junej Kórey cez svoje územie. Výbor pre sociálne, humanitárne a kultúrne záleitosti Valného zhromadenia OSN v utorok schválil rezolúciu, ktorá by mohla vyústi do podania aloby na Severnú Kóreu na ICC za poruovanie udských práv. Za rezolúciu vyzývajúcu Bezpenostnú radu OSN, aby sa obrátila na tribunál so sídlom v Haagu so iadosou o zaatie konania voi Pchjongjangu, hlasovalo 111 lenov tzv. Tretieho výboru, 19 bolo proti a 55 sa hlasovania zdralo. Medzi krajinami, ktoré hlasovali proti, boli aj ína, Kuba, Rusko, Sýria a Irán, informovala agentúra DPA. Vyetrovacia komisia OSN v správe zaloenej na desiatkach rozhovorov so severokórejskými exulantmi a odborníkmi a zverejnenej vo februári tohto roka kontatovala, e v KDR dochádza k rozsiahlemu poruovaniu udských práv. Jeho súasou je aj systém krutých zajateckých táborov, v ktorých sa nachádza 80.000-120.000 udí. V texte rezolúcie, vypracovanom Európskou úniou a Japonskom, sa okrem iného uvádza, e spomínaná vyetrovania správa obsahuje oprávnené dôvody sa domnieva, e v Severnej Kórei boli na základe vládnej politiky odobrenej na najvyej úrovni spáchané zloiny proti udskosti. Dokument tie vyzýva k cieleným sankciám voi jednotlivcom, ktorí majú by zodpovední za poruovanie udských práv. Zástupcovia viacerých krajín, vrátane samotnej KDR, ale aj Kuby, Sýrie a Iránu, pred hlasovaním tvrdili, e postúpenie záleitosti ICC bolo politicky motivované a neúspene sa pokúsili odstráni z textu odporúanie na trestné stíhanie. Tretí výbor Valného zhromadenia OSN u v predchádzajúcich rokoch odsúdil Severnú Kóreu za poruovanie udských práv, ale nikdy neiadal zaalova ju na ICC. Valné zhromadenie OSN bude teraz hlasova o rezolúcii ako celku. tasr


Konflikt USA-Iran. Francja nie posłuchała Donalda Trumpa

Francja nie wycofa się z porozumienia nuklearnego z Iranem z 2015 roku - zapowiedzieli przedstawiciele dyplomacji Paryża. Francuzi uznali, że dokument jest dla nich zobowiązujący. Francja nie wycofa się z porozumienia nuklearnego z Iranem z 2015 roku - zapowiedzieli przedstawiciele dyplomacji Paryża. Francuzi uznali, że dokument jest dla nich zobowiązujący.Stanowisko Francji przekazała rzeczniczka francuskiego MSZ Agnes von der Muehll. - Nie wycofujemy się i będziemy nadal współpracować z pozostałymi sygnatariuszami tego paktu - powiedziała dziennikarzom.To odpowiedź Paryża na słowa prezydenta Stanów Zjednoczonych Donalda Trumpa z wystąpienia po irańskim ataku na amerykańskie bazy w Iraku. Przywódca USA zaapelował do Europy, Chin, Rosji i innych krajów, żeby odstąpiły od międzynarodowego porozumienia nuklearnego z Iranem z 2015 roku. Celem ma być wynegocjowanie nowego paktu, który "uczyni świat bezpieczniejszym".Zgodnie z obowiązującym paktem Iran zobowiązał się do rezygnacji z budowy broni nuklearnej w zamian za zniesienie sankcji nałożonych na ten kraj.Jak zauważa AFP, szef Rady Europejskiej Charles Michel również opowiedział się za utrzymaniem porozumienia, ale przestrzegł jednocześnie władze Iranu o "nieodwracalnych skutkach" ich ewentulnych działań. - Pakt zapewnia komunikację pozwalającą redukować ryzyko w regionie - ocenił.Przeczytaj też:Katastrofa samolotu Boeing 737. Jest wideo z zestrzeleniaTymczasem sytuacja na Bliskim Wschodzie nadal nie jest stabilna. Jeden z dowódców Gwardii Rewolucyjnej Iranu Abdollah Aragi zadeklarował, że po zabiciu generała Kasema SulejmaniegoUSA czeka "jeszcze potężniejsza zemsta" niż środowy atak rakietowy na amerykańskie bazy w Iraku.Iran przeprowadził atak rakietowy w odwecie na zamach z 3 stycznia, w którym zginął generał Sulejmani. Nowy dowódca Al-Kuds Esmail Gani zapowiada, że będzie kontynuował misję swojego poprzednika.Masz newsa, zdjęcie lub film? Prześlij nam przezdziejesie.wp.pl


Chceme chytrý stát, který nežije na dluh. Fialova vláda slibuje reformu penzí i škol

Vláda Petra Fialy zveřejnila v pátek před polednem oficiální podobu svého programového prohlášení. Uvádí v něm například, že připraví reformu důchodů, změní výuku na školách nebo sníží počet státních úředníků. "Chceme stát, který nežije na dluh, je chytrý, efektivní a úsporný, jeho páteří jsou malé a střední firmy," píše kabinet v dokumentu, který předloží sněmovně se žádostí o důvěru. Když premiér Petr Fiala (ODS) oznamoval ve čtvrtek schváleníprogramového prohlášení vlády, řekl, že si některými sliby na sebe "ušil bič". Při pohledu do samotného prohlášení lze jen odhadovat, které sliby vnímá jako nejobtížněji splnitelné. Hned na začátku dokumentu ale vláda tvrdí, že přichází v době, která patří mezi nejsložitější a nejnáročnější v novodobé historii. Kabinet uvádí, že musí řešit problémy přicházející zvenčí, ale hlavně ty, které jsou "neblahým důsledkem řady rozhodnutí vlády minulé". Zmiňuje například vysokou inflaci, epidemii covidu či důsledky energetické krize. "Chceme stát, který nežije na dluh. Chceme stát, který je chytrý, efektivní a úsporný. Chceme stát, který patří do demokratické Evropy a který ví, že hodnoty svobody a demokracie je třeba aktivně prosazovat a bránit. Chceme, aby české rodiny měly kde bydlet a aby děti měly dobré vzdělání, které je dobře připraví na měnící se moderní svět," prohlašuje vláda s tím, že také například chce, aby lidé už v aktivním věku věděli, jaký budou mít důchod. Jeden z nejvýraznějších slibů se týká právě důchodové reformy, kterou v minulosti slibovalo už několik vlád. Například tehdejší ministryně práce a sociálních věcí Jana Maláčová (ČSSD) reformu za čtyři roky nepředstavila, přesto vrozhovoru pro Aktuálně.czještě krátce před volbami avizovala, že ji přinese přinejmenším do sněmovny - ale nestalo se. Teď reformu slibuje její nástupce na ministerstvu a zároveň předseda lidovců Marian Jurečka. V programovém prohlášení doslova stojí: "Zavedení důchodové reformy ve dvou etapách. První bude přijata do konce roku 2023. Cílem je nastavit stabilní systém férových důchodů." A na stejném místě je také slib, že zaměstnanci v náročných profesích budou mít možnost odejít do důchodu dříve. O reformě Jurečka mluvil už na začátku prosince po setkání s prezidentem Milošem Zemanem. "Poměrně podrobně jsme hovořili o mých představách a představách naší koalice dotáhnout důchodovou reformu. Chtěl bych, abychom věci, na kterých je už dnes shoda po jednání minulé odborné skupiny, velmi rychle připravili do legislativy a ideálně během prvních dvou letech dokázali tuto část důchodové reformy rychle aplikovat do praxe," prohlásil Jurečka. Lidovci usilovali o to, aby dostali právě toto ministerstvo, protože chtějí provést změny také v sociální oblasti. Chtějí například "eliminovat zdlouhavou byrokracii a zjednodušit systém sociálních dávek". Kromě toho plánují také zavést celostátní registr pěstounů. Jakoznámililoni v září, chtějí podpořit systém, ve kterém by děti tak často nekončily v ústavech, ale vyrůstaly by v náhradních rodinách. Jurečkova strana získala také resorty zemědělství a životního prostředí, které k sobě mají blízko. Vláda například plánuje omezit dotace pro velké agropodniky. Po volbách jí tento slib připomínali někteří její příznivci či sdružení, například Milion chvilek pro demokraciiv listopadovém prohlášení. "Větší podpora rodinných farem a zastropování dotací pro největší agropodniky," stojí v programovém prohlášení vlády. Ministr zemědělství Zdeněk Nekula (KDU-ČSL) má pracovat také na tom, aby stále více půdy přecházelo do režimu ekologického zemědělství, do roku 2030 by to měla být čtvrtina z celkového výměru půdy. Zisky ze státních lesů chce vláda využít na obnovu lesů a ochranu vody, nechce tyto peníze posílat přímo do státního rozpočtu. U lidovecké ministryně životního prostředí Anny Hubáčkové je podle programového prohlášení prioritou voda - do konce roku 2022 má předložit návrh na ústavní ochranu vody, podpoří také obnovu mokřadů a tůní i výsadbu zeleně. V prohlášení vláda slibuje poslat na takové projekty osm miliard korun. Deset miliard by mělo jít na budování nových zdrojů pitné vody, vodovodů či na čištění odpadních vod. Nechybí ani zmínka o jednom novém národním parku - vláda slibuje vyhlášení Národního parku Křivoklátsko a velkoplošně chráněného územíSoutok, které se nachází na jižní Moravě na soutoku řek Moravy a Dyje. S životním prostředím souvisí i některé body v kapitole ministerstva obchodu a průmyslu, které vede Jozef Síkela (STAN). "Přispějeme k rehabilitaci fotovoltaiky, protože ji považujeme v našich geografických podmínkách za klíčový obnovitelný zdroj. Přispějeme ke zřízení nových fotovoltaických zařízení na minimálně sto tisících střech do roku 2025," oznamuje například vláda, která vidí budoucnost české energetiky v kombinaci jaderné energie a decentralizovaných obnovitelných zdrojů. V prohlášení nechybí ani zmínka o Zelené dohodě pro Evropu (Green Deal), kterou vláda vnímá jako příležitost "zvýšit kvalitu života a zlepšit životní prostředí". Hlavní vládní strana ODS má na starosti finance, obranu, dopravu a kulturu. Ministr financí Zbyněk Stanjura už v minulosti například v rozhovoru pro Aktuálně.cz avizoval, že se bude snažit šetřit. "Stát musí především šetřit sám na sobě. Je moc zkostnatělý, tučný, vydává mnoho všemožných nařízení. Je nezbytné, aby přišly úspory. A přijdou," prohlašoval. Zároveň tvrdil, že se bude snažit, aby úspory nepocítili běžní občané, kterým chce naopak ulehčit. V programovém prohlášení se zavazuje jeho ministerstvo k několika věcem: "Zavedení valorizace slevy na poplatníka. Zavedení daňových prázdnin se zastropováním výše příjmů pro rodiny, které čerpají rodičovský příspěvek nebo mají tři a více dětí. Zvýšení limitu pro povinnou registraci k DPH na dva miliony korun, na stejnou hranici se posune možnost využití režimu paušální daně." Kromě toho chce Stanjura odstřihnout od veřejných peněz firmy z daňových rájů. Šetření státu se bude týkat i ministra vnitra Víta Rakušana (STAN). Ten má do konce letošního roku přijít s konkrétním plánem na snížení počtu úřednických míst. Je ale možné, že sám bude muset další lidi nabrat, protože vláda plánuje do konce roku 2022 zřídit při Úřadu vlády pozici "poradce pro národní bezpečnost jako koordinátora hybridních hrozeb, dezinformací a dalších závažných bezpečnostních problematik". Několik desítek nových míst přináší také vznik tří nových křesel ve vládě, a to ministra pro evropské záležitosti Mikuláše Beka (STAN), ministryně pro vědu a výzkum Heleny Langšádlové (TOP 09) a ministra pro legislativu Michala Šalomouna (Piráti). Z těchto tří ministrů bez vlastního ministerstva bude zejména letos v čele pozornosti hlavně Bek. Už od července bude Česko předsedat Radě Evropské unie, na což se musí intenzivně připravovat. Vláda tvrdí, že chce vrátit Česku pověst spolehlivého a respektovaného partnera, který usiluje o posilování integrace směrem k dokončení jednotného vnitřního trhu. "Zlepšíme schopnost ucházet se o prostředky z centrálně řízených programů EU, zejména v oblasti vědy, výzkumu a technologických inovací," avizují ministři. Pokud jde o zahraniční politiku, vláda avizuje revizi vztahů s Ruskem a Čínou. Do konce roku 2023 předloží poslancům zákon, který by přinesl sankce těm, kdo by hrubě porušovali lidská práva. Podle očekávání dává vláda najevo, že je pro ni nejpodstatnější kromě ukotvení v EU také členství v NATO. Nechybí ani zmínka o spolupráci ve Visegrádské skupině, kterou tvoří Česko, Slovensko, Polsko a Maďarsko. Finance hrají důležitou roli v případě ministryně obrany Jany Černochové (ODS). Ta chce navyšovat výdaje na obranu Česka tak, že by do roku 2025 dosáhly úrovně dvou procent HDP. Černochová zároveň avizuje, že chce co nejvíce nakupovat armádní techniku u českých firem, a pokud už bude armáda nakupovat v zahraničí, tak by se do projektů měly zapojovat české firmy. Stranický kolega Černochové, ministr dopravy Martin Kupka (ODS), se zavázal v programovém prohlášení k tomu, že do roku 2025 vláda rozšíří dálniční síť až o 200 kilometrů. Do roku 2030 by mělo být zprovozněno 150 kilometrů vysokorychlostních železničních tratí. Také ministři za koalici Pirátů a Starostů a nezávislých slibují výrazné změny. Ministr školství Petr Gazdík (STAN) avizuje především snížení množství učiva, na čemž začal pracovat už jeho předchůdce Robert Plaga (ANO). "Do prosince roku 2023 zreviduje objem učiva na středních školách. Cílem je vznik prostoru pro rozvoj kreativity a týmové spolupráce," stojí v programovém prohlášení. Ministr pro místní rozvoj a digitalizaci a šéf Pirátů Ivan Bartoš má podle programového prohlášení během prvních dvou let připravit zákon o podpoře bydlení. Do poloviny letošního roku pak předloží úpravu nového stavebního zákona, který loni Babišova vláda prosadila přes odpor stran nynější vládní koalice. Bartoš už dávno před volbami upozorňoval, že by se chtěl v případě vládního angažmá věnovat digitalizaci, o které často mluví i někteří další členové vlády. Veřejnost se má dočkat zrychleného otevírání dat na úřadech, stabilního, rychlého a cenově dostupného internetového připojení a Portálu občana, který umožní ještě snadnější vyřizování různých záležitostí. Jestliže od Bartoše by měla do sněmovny putovat novela stavebního zákona, ministr spravedlnosti Pavel Blažek (ODS) byl měl před poslanci hájit minimálně dva zákony. "Do konce roku 2022 dokončíme návrh na úpravu zákona o státním zastupitelství, který změní zavedené funkční období vedoucích státních zástupců, pravidla pro jejich transparentní výběr i podmínky jejich odvolání." Druhá novela se má týkat zákona o střetu zájmů, který by vnesl pravidla do vlastnění médií a také do toho, zda a jak by mohli členové vlády čerpat peníze z veřejných rozpočtů. Zatímco řada zmiňovaných bodů byla už v koaliční smlouvě, novinkou je v prohlášení zmínka o covidu. "S onemocněním covid-19 se musíme naučit žít. Nebudeme donekonečna omezovat zdravotní péči pro ostatní pacienty. Z covidu se musí stát další závažné onemocnění, které umí zdravotnictví řešit a předcházet závažnému průběhu tohoto virového onemocnění," uvádí vláda. Fialova vláda v preambuli ke zdravotnictví zároveň dává najevo, že chce podpořit programy na podporu prevence zdraví a zdravou výživu. "Prevence je nejefektivnější přístup, jak předcházet nemocem, zvyšovat kvalitu života a podporovat zdraví našich občanů," soudí kabinet, který zavede pro lidi možnost se připojistit a "nastaví vstřícnější a efektivnější model postgraduálního vzdělávání lékařů i nelékařských oborů".


Francúzsko predilo ivotnos prvej jadrovej elektrárne

Krajina uvauje sa o výstavbe nových elektrární- PARÍ. Francúzsky úrad pre jadrovú bezpenos predil ivotnos prvej jadrovej elektrárne na 50 rokov. Oznámila to v pondelok ministerka pre energetiku Agnes Pannier-Runacherová. Francúzsko sa pri zabezpeovaní svojich energetických potrieb stále viac spolieha na jadrovú energiu. Uvauje sa o výstavbe 14 nových jadrových elektrární do roku 2050 a prevádzková doba existujúcich elektrární sa má predi zo 40 na 50 rokov, ak to povolia dozorné orgány. Prvý blok elektrárne Tricastin v junom Francúzsku sa po posúdení zo strany ASN stal prvým, ktorý môe pokraova v prevádzke po uplynutí 40 rokov. Poda denníka Les Echos sa má vo Francúzsku predi ivotnos celkovo 32 reaktorov. Modernizáciou u prelo 11 z nich a na troch potrebné práce ete pokraujú. ASN upravené reaktory preverí a následne rozhodne, i môu zosta v prevádzke.


Mimoriadna situácia v atómovej elektrárni v Rusku! Hlásia poruchu: Aká je hladina radiácie?

V jadrovej elektrárni pri meste Volgodonsk na juhu Ruska pre poruchu turbogenerátora odstavili jeden zo tyroch blokov. V utorok to uviedlo ruské ministerstvo energetiky a tátna jadrová spolonos Rosatom. TASR o tom informuje na základe správy agentúr Reuters a TASS. "Príiny poruchy sa vyetrujú, hladina radiácie je v norme,"uviedol predstavite Rosatomu pre Reuters. Ministerstvo zárove uviedlo, e obmedzilo dodávky elektriny v postihnutej oblasti. Poda Rosenergoatomu, dcérskej spolonosti Rosatomu, alie dva bloky fungujú v benom reime a jeden blok prechádza plánovanou údrbou. Rostovská atómová elektráre, známa aj pod názvom Volgodonská atómová elektráre, spustila innos svojho prvého bloku v roku 2001 aje najväou elektrárou na juhu Ruska s celkovou kapacitou 4071 megawattov.Zabezpeuje pribline 75 percent výroby elektrickej energie v Rostovskej oblasti a je napojená na rozvodnú sie alích regiónov juhu európskej asti Ruska. FOTO Mimoriadna situácia vo východoslovenskom meste: Strhnuté strechy, prevrátené stromy! FOTO Mimoriadna situácia vo východoslovenskom meste: Strhnuté strechy, prevrátené stromy! Bloky v elektrárni Rostov museli v minulosti u viackrát odstavi. V októbri 2021 jeden reaktor odstavili po úniku pary. V júni 2023 v elektrárni vypukol poiar a v marci tohto roka elektráre zasiahol útok ukrajinských dronov, ktoré doasne vyradili z prevádzky dva bloky elektrárne. Juh Ruska zárove postihla vlna horúav, ktorá spôsobila hromadné výpadky elektrickej energie vo viacerých regiónoch.


Ezért kellene Paksnál jobban figyelni

A mostnyilvánosságra kerülttanulmányszerűségben is szerepel Százhalombatta, mint negatív példa arra, hogy az erőművek hűtővízrendszere igen furcsa hatással tud lenni a környezetre. Környezetvédőként, vízélettani szakértőként vagy atomerőmű-pártiként nem tudok hozzászólni a témához, de százhalombattaiként igen. Kövesse az Indexet Facebookon is! Százhalombattánál iparvárosabb iparvárost nehéz elképzelni. Az egyik végén egy olajfinomító, a másik végén pedig egy hőerőmű szakít bele a látóhatárba, annyira, hogy tiszta időben akár tucatnyi kilométerről is ki lehet már szúrni, hol is van a város. A hőerőmű, pontosabban annak három darab, egyenként 200 méternél is magasabb kéménye annak ellenére vált nem hivatalos városi jelképpé, hogy évek óta nem is használják őket a termelésben. A régi, pakurával fűtött turbinák helyét új, gáztüzelésűek vették át, hogy aztán a politika, a rezsiharc és a gázár változásai miatt az ország egyik legnagyobb teljesítményű, nem nukleáris üzemanyagú erőművét egyszerű csúcserőművé fokozzák vissza. Vagyis ott tartunk most, hogy egy nagy területű, jóval nagyobb kapacitásra tervezett erőmű csak akkor kapcsol be, ha Paks és néhány másik, folyamatosan termelő erőmű nem bírja a terhelést. Ilyenkor beröffentik (például) a battai gázturbinákat, de ahogy visszaesik az ország energiaigénye (mondjuk éjjel, vagy épp a kánikula végén), megint leáll minden. És hogy mi köze van ennek a paksi bővítéshez? Sok, de én most csak egyről írok: a hűtővíz mennyiségének ingadozása miatt Az erőmű hűtését ugyanis úgy oldják meg, hogy a Dunából egy mesterséges csatornán át vizet eresztenek a rendszerbe, a felesleget, illetve a felmelegedett hűtővizet pedig visszaeresztik a Dunába. De nem közvetlenül, először a Benta nevű, eredetileg kis, az erőmű építésekor alaposan kibővített medrű patakba megy vissza a víz, majd onnan a Dunába. Elég nehéz megmondani, hogy milyen hatással is van a természetre egy ilyen hűtővíz-rendszer. A Bentáról legendák szólnak az erőmű építése előtti, illetve utáni időszakról is. Tele volt hallal, korábban azért, mert érintetlen volt, később meg azért, mert bár alaposan felforgatták a környezetet a munkagépek a kibetonozott medrű bővítéskor, azért a folyamatos melegvíz-ellátást szerették az állatok. Mármint amelyik szereti az ilyesmit, a meleg víz és a Duna találkozásánál kis túlzással csak az nem fogott halat, aki nem ült ki a partra. Drága a gáz, nincsen patak Ez az időszak a hetvenes évektől kezdve egészen pár évvel ezelőttig tartott. Az erőmű termelése a töredékére esett vissza, és ennek szép lassan nyoma lett a környezetben is. Először csak az volt fura, hogy a Benta télen nem gőzölög, mint szokott. Aztán jött, amit 30 éve nem látott senki: befagyott a patak télen, ráadásul nem is a legnagyobb hidegben. És nagyjából fél éve a vízszint ingadozása is sokkal komolyabb, mint eddig volt. A 8 méter széles patakmeder erőműhöz közeli része néha teljesen kiszárad, a bokáig érő vízben kisebb-nagyobb halak vergődnek a mélyebb szakaszok felé, az iszapos részt pedig felfedezték maguknak a gémek. A helyi horgászegyesületen látszik talán a legjobban a változás. Régebben nagyjából kihalásos alapon, a nem olcsó tagdíjon felül súlyos tízezrekbe kerülő telepítési hozzájárulásért lehetett csak bekerülni a ritkán megüresedő helyekre. Most azt beszélik, hogy a tagok kétharmada kilépett vagy nem hosszabbított. De a hanyatlás nem csak ebből látszik: telepítéskor korábban tele volt a part, most pedig csak elvétve látni horgászokat. A Dunamenti Erőművet is megkérdeztem már, hogy ők mit gondolnak arról, hogy eltűnt a városból egy patak, pontosabban hogy néha eltűnik egy, aztán pár napra visszajön. A hivatalos válaszokból nekem az derült ki, hogy ők örülnének a legjobban annak, hogy ha ez az egész nem is lenne téma. A szakaszos üzem nem csak Százhalombattán jellemző, írta a MET Magyarország nevében nekem válaszoló kolléga, hanem a szénhidrogén tüzelésű nagyerőművek sajátossága Európa szerte. A szakaszos üzem a gazdaságosság miatt kell, és mivel hűtővíz is csak akkor kell, amikor megy az erőmű, a patakba nem jut annyi, mint régebben. A vízgazdálkodás amúgy terv szerint megy, az erőmű leadja az igényt, és évente el is számol, a kiemelt vízért díjat is fizet. Az erőmű mindenkori hűtővíz felhasználását a vonatkozó jogszabályok, valamint a vízjogi engedélye alapján végzi. Fentiek alapján az erőműnek nem feladata a hivatkozott jogszabályi kereteken belül hatástanulmány készítése. Arra a kérdésemre, hogy esetleg nincs-e valami technikai megoldás a hűtővíz egy részének folyamatos, az üzemeléstől független áramoltatására, vagyis nem lehetne csak úgy nyitva hagyni valami zsilipet, hogy ott átfolyjon a víz, a cég azt válaszolta, hogy szerintük ez egy nagyobb probléma része, és ők inkább úgy általában a megváltozott körülmények és igények összességéhez szeretnének igazodni, minél előbb és minél komplexebben, mint hogy erre az egy dologra keressenek megoldást. Nem kell atom a bajhoz És tulajdonképpen igazuk is van. A Benta-pataknak csak az erőmű alatti részét érintik a legfrissebb változások, vagyis ha úgy vesszük, akkor üzemszünetben minden visszatér ahhoz az állapothoz, ami az erőmű megépítése előtt volt. Hogy ennek milyen biológiai vagy környezetvédelmi hatásai vannak, azt ugyanannyira nem nézi senki, ahogy az erőmű építése előtt sem nézték meg, mi lesz a környék vizeivel, ha felhúznak ide egy óriási erőművet. Pedig lennének itt levonható tanulságok. A paksi bővítés szükségességéről, módjáról, és úgy általában véve a magyar energiaipar jövőjéről lehet és érdemes a lehető legtöbbet vitatkozni, mert van miről. De nem kell atomerőmű és hasadóanyag ahhoz, hogy olyan, látszólag megoldhatatlan problémákat kreáljunk ma, amelyekről majd csak évtizedek múlva derül ki, hogy hoppá, hát erre mondjuk pont nem gondolt senki. Persze akkor is lehet majd mondani, hogy tényleg nem szép egy mocsaras betonteknő a város közepén, de ne akadjunk meg ezen az apróságon, hanem próbáljuk meg a megváltozott körülményekhez és igényekhez alkalmazkodni. Különben is, régebben patak volt, most meg gémek vannak. A legjobb egyébként az, hogya paksi hatástanulmánybannem is azért írják, hogy talán tanulni kellene a múltból, mert az ilyen mesterséges csatornáknak nincs jövőjük. Nem, a tanulmányt készítők szerint a Dunából kivett víz tisztán tartása okoz komoly problémákat. De tényleg, milyen hülye a természet: amikor a folyókat kialakította, nem vette figyelembe az atomerőművek igényeit. A Dunamenti Erőmű Százhalombattán jól mutatja, hogy még azok is alábecsülik, milyen természeti következményei lehetnek egy erőműnek, akik szerint nem kellene bővíteni Paksot. Igen, nagyon fontos, hogy pillanatnyilag a világon sehol sem igazán megoldott a kiégett fűtőelemek tárolása. Az sem elhanyagolható tény, hogy elképesztő, akár másfél-két évtizedig húzódó folyamat egy bezárt erőmű felszámolása. (Százhalombatta amúgy erre is jó példa, a szanált blokkokat évek óta bontják, kívülről nem látszik a munka vége – és akkor a kémények elbontásáról még nem is esett szó.) De az olyan apróságokra is érdemes figyelni, mint egy kiszáradt patak, ami harminc éve be sem fagyott. Meg az, hogy vannak döntéshozók, aki szerint ez rendben van csak azért, mert nincs olyan törvény, ami ezt tiltja vagy bünteti. A külügyminiszter a Roszatom vezetőivel is tárgyalt. Ezáltal tovább erősödik az energiaellátás biztonsága, és az ország függetlensége. A helyszínen jelenleg amerikai, német és francia cégek is dolgoznak. 5 könyvTöbb mint 600 meghökkentő, érdekes és tanulságos történet! Kövesse az Indexet Facebookon is!


Az éghajlatváltozás miatt repedhet meg az USA atombomba-temetője

Kövesse az Indexet Facebookon is! Az évszázad végére a tengerszint emelkedése miatt megrepedhet az a Marshall-szigeteken található betonépítmény, amiben az USA atomkísérleteinek nukleáris hulladékát, és más, rendkívül szennyező anyagokat temettek el – írja aSky News. A Runit Dome nevű betonsír tárolja azokat a nukleáris hulladékokat, amelyek a Marshall-szigeteken felrobbantott atombombák után képződtek 1946 és 1958 között. Ez 67 atombomba nukleáris szemetét jelenti. Azonban aLos Angeles Times vizsgálataiszerint az Egyesült Államok kormánya tucatnyi biológiai fegyverpróbát is végzett a szigeteken, mielőtt összekeverte a halálos törmeléket és a talajt a betonnal, majd eltemette azt a kupolában. Ráadásul az újság arra is talált bizonyítékot, hogy az építmény szivárog. Ugyanakkor az óceán szintjének emelkedése is folyamatosan növekvő veszélyt jelent a kupolára. A Los Angeles Times ugyancsak bizonyította, hogy az építménynek köze van a környéken zajló korallfehéredésekhez, halpusztulásokhoz, és a közelben élők egészségügyi állapotára is kihatással van. Ráadásul a kutatók szerint a Marshall-szigetek környékén az átlagosnál háromszor gyorsabban emelkedik a tengerszint. Az amerikaiak nem akarnak tudni a problémáról Bár a helyi kormány tisztviselői segítséget kértek az Egyesült Államoktól, amire az amerikai hatóságok azt reagálták, hogy mivel a betonsír nem az ő fennhatóságuk alá tartozó területen van, ezért nem is az ő felelősségük. Hilda Heine, a Marshall-szigetek köztársasági elnöke vitatta az Egyesült Államok álláspontját. Megkérdőjelezte, hogy hogyan tartozhatna a nukleáris hulladék a szigetekhez, ha azt nem is ők állították elő. Egy idén publikált tanulmány szerint a szigetek egyes részén hasonló mértékű sugárzás mérhető, mint Csernobil vagy Fukusima közelében. A Marshall-szigeteki kormány 1986-ban kötött egyezményt az USA-val, és a két évvel később felállított nemzetközi bíróság megállapította, hogy az Egyesült Államoknak 2,3 milliárd dollárt kell fizetnie a vagyoni ésegészségügyikárok miatt. Az USA kongresszusa és a bíróságai azonban megtagadták ezt. Az LA Times jelentése szerint a mai napig csupán 4 millió dollárt fizettek ki. A lap arról is említést tesz, hogy a vizsgálataik szerint 130 tonna olyan olajat is az építménybe temettek, amit a Nevada állambeli nukleáris kísérletekhez használtak, és ezt korábban soha nem közölték a Marshall-szigetekkel. Ennek az információnak még komoly szerep juthat 2023-ban, amikor is újratárgyalják az 1986-os egyezményt. A 4000 amerikai katona közül, akik három évet töltöttek a törmelék kezelésével, hat meghalt a folyamat során, mások százaival pedig olyan betegségek végeztek, amelyek a sugárterheléshez kapcsolódtak. Kutatók szerint a Marshall-szigeteknél a század végére nagyjából másfél méterrel lehet magasabb a vízszint, ami a nukleáris sír megrepedését eredményezheti. Ha ilyen módon a benne lévő több tonnányi szennyező anyag az óceánba kerülne, annak a pusztító hatásait szinte fel sem lehet mérni. 5 könyvTöbb mint 600 meghökkentő, érdekes és tanulságos történet! Kövesse az Indexet Facebookon is!


Irán mono pracuje na vývoji jadrovej hlavice

Irán zaal obohacova urán na vyiu úrove a nie je vylúené, e pracuje na vývoji jadrovej hlavice. Uvádza sa to v internej správe Medzinárodnej agentúry pre atómovú energiu (MAAE), ktorú sa vo tvrtok podarilo získa tlaovej agentúre AFP. Generálny tajomník MAAE Jukija Amano sa vdokumente odvoláva na najnovie informácie, ktoré agentúre OSN pre jadrový dohad poskytla islamská republika. Irán poskytol agentúre výsledky hmotnostnej spekrometrie, ktoré naznaujú, e boli dosiahnuté úrovne obohatenia do 19,8percenta, uvádza Amano vo svojej prvej správe urenej Rade guvernérov MAAE. Urán stýmto podielom tiepneho izotopu poda nej získali vdoch 9.a 11.februára viránskom závode Natanz. Ako vak dodáva, tamojiu sústavu odstredivek zaali plni jadrovým materiálom ete pred príchodom inpektorovMAAE. Poda Amana získané informácie vyvolávajú obavy zmonej existencie minulých alebo súasných neznámych aktivít súvisiacich svývojom jadrovej náloe pre strelu. Ide pritom oprvý známy prípad, ke svetová agentúra vo svojej správe vyjadrila znepokojenie nielen nad minulými, ale aj nad súasnými jadrovými aktivitami islamskej republiky. Inpektori MAAE poda správy overili, e nechýba iadna as deklarovaného materiálu, iránske úrady vak neposkytli potrebnú spoluprácu na to, aby bolo moné potvrdi, e vetok jadrový materiál vIráne slúi na mierové aktivity. Teherán naalej trvá na tom, e sporný jadrový program slúi výhradne na mierové úely a vtejto súvislosti sa nebráni spolupráci so svetovými vemocami. Tie vak tvrdia opak a hrozia prijatím nových medzinárodných sankcií.


Szijjártó Péter: Az egész világon nagyra becsülik a nemzeti érdeken alapuló, békepárti magyar álláspontot

Európán kívül az egész világon nagyra becsülik a nemzeti érdeken alapuló, őszinte és békepárti magyar álláspontot, amely nem tekinti céljának azt, hogy a nemzetközi liberális mainstreamnek megfeleljen - jelentette ki Szijjártó Péter külgazdasági és külügyminiszter New Yorkban. A minisztérium közleménye szerint a tárcavezető látogatásának első napját követően rámutatott, hogy az ENSZ éves közgyűlésére rendre csaknem kétszáz országból érkeznek delegációk, a világ gyakorlatilag randevút ad itt egymásnak, ezért "aranybányának" tekinthető a rendezvény a külpolitikával foglalkozók számára. "Én is kihasználom ezt az alkalmat arra, hogy alapvetően Európán kívüli országok külügyminisztereivel az ügyes-bajos dolgainkról értekezzünk, hiszen az európai kollégákkal találkozunk gyakorlatilag hetente vagy havonta" - mondta. Ugyanakkor kiemelte, hogy a nap folyamán is volt informális európai uniós külügyi tanácsülés, amelyen elsősorban a Száhel-övezet helyzete volt napirenden, mivel az ott végrehajtott államcsínyek, önkényes hatalomátvételek okozta válságok könnyen továbbterjedhetnek. Az instabilitás a migrációs hullámok megerősödéséhez vezet, az instabilitás újabb százezrek és milliók számára jelenthet okot arra, hogy meginduljanak Európa irányába. És mivel keleti irányból már Európa egy nagyon komoly biztonsági fenyegetéssel néz szembe a háború miatt, hogy ha délről is jön egy ilyen biztonsági fenyegetés az illegális migráció képében, akkor annak már nagyon súlyos hatásai lehetnek" - figyelmeztetett. Szijjártó Péter arról számolt be, hogy több ázsiai, latin-amerikai és afrikai kollégájával is találkozott. "És a helyzet az az, hogy Európán kívül nagyon becsülik azt a magyar pozíciót, amely őszinteségen alapul, a nemzeti érdek érvényesítéséből indul ki, amely nem tekinti céljának azt, hogy a nemzetközi liberális mainstreamnek megfeleljen, s nem tekinti céljának azt, hogy buksisimogatást vagy dicséretet zsebeljen be" - fogalmazott. "Ezt az őszinte, nemzeti érdek érvényesítésére alapuló, jelen esetben a békét célzó magyar pozíciót az egész világon nagyra becsülik" - hangsúlyozta. "Az egész világ várja a háború végét, hiszen a háború hatásai sajnos globalizálódtak. A háború egyelőre még regionális, reméljük, ez így is marad, de a háború hatásai már globálissá váltak - folytatta. Majd kitért arra is, hogy a nemzetközi közösség megértéssel fogadja hazánk álláspontját, különösképp mivel magyarok is halnak meg a harcokban, így evidens, hogy a kormány számára az egyetlen morálisan tartható pozíció az emberéletek mentése érdekében a minél előbbi béke megteremtése. A miniszter üdvözölte, hogy Sierra Leonéval és Bangladessel megállapodás született, amely keretében évi ötven diák érkezhet majd ösztöndíjjal Magyarország egyetemeire a két országból. Utóbbi állammal a gazdasági kapcsolatok fejlesztését is célként tűzték ki, és lényeges dimenziója lehet a kapcsolatoknak a nukleáris együttműködés is, minthogy a felek ugyanolyan típusú atomreaktorokat építenek. Az üzbég hivatali partnerével folytatott egyeztetéséről szólva közölte, hogy a két ország folytatni fogja a közös munkát a Türk Államok Szervezetében, amely a magyar vízügyi technológiákat elismerve épp Budapesten hozta létre a közép-ázsiai ország számára különösen fontos Aszálymegelőzési Intézetét. Aláhúzta: Malajziában is elindulhat az export növekedése, hiszen a nemrég megkötött mezőgazdasági megállapodás alapján megkezdődhet a magyar élelmiszeripari termékek kivitele. Végül tudatta, hogy az ecuadori külügyminiszterrel is találkozott, akivel "külön jóleső érzés volt a közös keresztény hagyományokról, értékekről beszélni", főképp úgy, hogy legutóbb Budapest rendezhette a Nemzetközi Eucharisztikus Kongresszust, amelyet jövőre Quito fog vendégül látni. "Az ENSZ közgyűlésén fontos megállapodásokat kötöttünk, fontos tárgyalások vannak a hátunk mögött, és ez még csak az első nap" - összegzett Szijjártó Péter.