KOMENTÁŘ: Německé neštěstí – Alex Švamberk

Rusko dál bezohledně ostřeluje ukrajinská města. NATO se z pochopitelných důvodů vyhýbá přímému zásahu. Uvalení těch nejtvrdší sankcí blokuje Německo, které otevřeně přiznává, že se bez ruského plynu a ropy neobejde. Samo se rozhodlo odstoupit od jaderné energetiky a obnovitelné zdroje doplnit ruským plynem. Teď toho Kreml využívá. Je to další ukázka německé politiky Moskvu příliš nenaštvat. Patrné to bylo už při lpění na plynovodu Nord Stream 2, který vznikl po anexi Krymu a jehož certifikaci Berlín pozastavil až poté, co Rusko uznalo separatistické republiky na východě – tedy dva dny před invazí na Ukrajinu. Berlín původně nechtěl Ukrajině ani dodávat zbraně, jen helmy. Okamžitě se začaly připomínat historické vztahy obou zemí, kdy Němci v meziválečném období na základně v Lipecku v tehdejším Sovětském svazu cvičili své piloty a tankisty. Zmiňovalo se i to, jak si po začátku druhé světové války Němci a Sověti rozdělili Polsko, a také německý původ Kateřiny Veliké, za jejíž vlády Rusko dobylo Krym. Stejně tak však lze připomínat první a druhou světovou válku, kde proti sobě obě země stály a tvrdě bojovaly. Podobné paralely jsou zcestné. Problémem je současná německá politika. Německo staví na sociálním smíru. Železný kancléř Otto von Bismarck nejen dokončil sjednocení Německa, ale hlavně zavedl sociální a důchodový systém, aby se utlumilo ostří sociálních bouří. I Hitler, aby si udržel přízeň obyvatel, snížil v letech 1940 a 1941 zbrojní výrobu, byť už plánoval útok na Sovětský svaz. Němci se musejí mít co nejlépe a německé vlády hledaly, jak toho dosáhnout. Napadlo je spojit svou vyspělou technologii s nerostným bohatstvím Ruské federace. Rusko by dodávalo suroviny a levnou pracovní sílu do montoven, takže by výrobky byly konkurenceschopné. Část by se jich navíc prodala na ruském trhu. Plán byl natolik lákavý, že se rizika přehlížela, byť po anexi Krymu bylo jasné, že Rusko je agresivní. Až invaze na Ukrajinu všem otevřela oči. „Podporoval jsem Nord Stream, protože jsem věřil představě, že ekonomické projekty přinášejí mír,“ řekl po invazi bývalý německý ministr zahraničí Sigmar Gabriel. „Skutečně jsme si mysleli, že je tu energetická politika, která přináší dividendu v podobě míru.“ Problémem je, že se Německo stalo závislým na ruském plynu. Rozhodlo se přejít na zelenou ekonomiku, neboť si uvědomuje rizika globálního oteplování. Plánuje uzavřít uhelné elektrárny, jenomže solární a větrné elektrárny spotřebu nepokryjí, když se současně odstavují elektrárny jaderné. Kvadraturu kruhu měl vyřešit levný ruský plyn, protože i ekologii vyznávající Němci nemíní doma mrznout a neodepřou si ani radost z rychlé jízdy. Německo je jedinou zemí v EU, kde není omezena nejvyšší rychlost na dálnicích, i když už při stotřicítce je spotřeba o nějaký ten litřík vyšší. Ani Zelení si na neomezenou rychlost nedovolili sáhnout. Už Hitler věděl, čím si Němce získá, když začal stavět dálnice a rozhodl o výrobě lidového vozu. Berlín se rozhodl ustoupit od jádra po fukušimské katastrofě, byť zemětřesení a tsunami Německu nehrozí. Nešlo o racionální krok, jenomže strana Zelených se od svého vzniku v roce 1980 ostře stavěla proti jaderné energetice, což vedlo už v osmdesátých letech k silným a tvrdě potlačovaným protestům proti stavbě jaderného úložiště v Gorlebenu. Umocnila je ještě černobylská katastrofa. Odpor je tak silný, že ještě dnes každý transport jaderného odpadu provázejí velké demonstrace. Není divu, že politici, kteří vyrůstali v takovéto atmosféře, se rozhodli opustit jádro. I neochota zvyšovat výdaje na zbrojení je vysvětlitelná, v Německu, které rozpoutalo dvě světové války, jsou otázky zbrojení citlivé. Navíc byla ekologická a studentská hnutí propojená s protiválečnými, která vyvrcholila v osmdesátých letech, když Američané odpověděli na zavádění sovětských raket SS-20 rozmístěním svých pershingů. A tato hnutí byla i multikulturní a kritizovala vykořisťovatelský přístup Západu k třetímu světu. Lidé vyrůstající v takovémto prostředí přece nemohou odmítnout pomoc obětem válek – výsledkem byla vítací politika Angely Merkelové. Dopad těchto rozhodnutí ovšem nenese jen Německo, jeho politika má dopad na celou EU. Bohužel se nepoučilo, podobně jako ve všech předchozích případech se drží svého přístupu problém neřešit, jen ho vysedět, nechat ho odplynout. To by ale mělo skončit, protože to ohrožuje nejen Ukrajinu a východ EU, ale i sílu celé Unie.


Vadvédelmi terület lett az egykori atomfegyvergyár térsége

Túrázók és kerékpározók vehették birtokba a hétvégén azt az új amerikai vadvédelmi területet, amelyet egy volt atomfegyvergyár helyén alakítottak ki Colorado államban. A Sziklás-hegység lábánál elterülő Sziklás-síkság vadvédelmi területet Denvertől mintegy 26 kilométerre északnyugatra az elmúlt években mintegy hétmilliárd dollár költségvetésű program keretében megtisztították, rekultiválták, és az amerikai Hal-és Vadvédelmi Szolgálat szombaton megnyitotta azt a látogatók előtt. A tizenhat négyzetkilométernyi füves, lápos térségben mintegy 630 növényfaj él, állatállománya is igen gazdag, 150 jávorszarvas, valamint feketemedve, puma, prérikutya, sólyom mellett énekesmadarak is élnek területén. A térséget az 1800-as évek előtt indiánok lakták, majd a betelepülő családok állattenyésztést folytattak. A második világháború után a területet megvásárolta az amerikai atomenergiai bizottság, és a hidegháborúban egyike volt az Egyesült Államok 13 atomfegyvergyártó létesítményének 1952 és 1994 között. A területet megtisztítása 1996-ban kezdődött, a következő években mintegy 21 tonna nukleáris anyagot szállítottak el, 4 millió liter vizet tisztítottak meg és 800 építményt bontottak el.


Tarthatatlan a helyzet a zaporizzsjai atomerőműben - állapította meg kedden közzétett jelentésében a Nemzetközi Atomenergia-ügynökség (NAÜ), amely felsorolja az orosz kézen lévő dél-ukrajnai atomerőműben tapasztalt hiányosságokat. Az ENSZ-nek az atomsorompó-egyezmény (NPT) betartásán őrködő szervezete a múlt heti helyszíni látogatása után kiadott egy ötvenkét oldalas ajánlást, amelyben hét azonnali intézkedést sürget egy esetleges szerencsétlenség elhárítására Európa legnagyobb atomerőművében. A NAÜ egyebek mellett "atombiztonsági és biztonságvédelmi övezet" létrehozását szorgalmazza a létesítmény körül, miután egyre nagyobb az aggodalom amiatt, hogy katasztrófa következhet be az országban, ahol 1986-ban a csernobili atomerőműben a békés célú globális atomipar eddigi legsúlyosabb balesete történt. A jelentés megállapítja, hogy az "orosz megszállás alatt lévő atomerőművet működtető ukrán személyzet folyamatosan nagy stressz alatt dolgozik, mindenekelőtt a korlátozott létszám miatt. Ez tarthatatlan, és az atombiztonsággal kapcsolatos súlyos emberi hibákhoz vezethet". A NAÜ a megfelelő munkakörülmények helyreállítását szorgalmazza az erőműben dolgozók számára. A szervezetnek a helyszínen járt küldöttsége a Jevropejszka Pravda hírportál beszámolója szerint a jelentésében megerősítette, hogy Oroszország "katonai személyzetet, járműveket és felszereléseket telepített a zaporizzsjai atomerőmű különböző részeire, például több katonai teherautót az 1-es és 2-es energiablokk turbinacsarnokának első emeletére". A NAÜ-misszió rögzítette a Roszatom orosz atomenergetikai konszern szakértői csoportjának jelenlétét is, amely - amint azt az orosz fél a küldöttségnek mondta - "tanácsokat ad" a nukleáris biztonságot és egyéb intézkedéseket érintően az atomerőmű vezetőségének. A NAÜ úgy véli, hogy a Roszatom vezető műszaki személyzetének jelenléte megzavarhatja az operatív irányítás megszokott munkáját, és súrlódásokat okozhat a döntéshozatali folyamatban - idézett a jelentésből az ukrán hírportál. A NAÜ szerint az egyetlen üzemben lévő reaktor "az erőmű számára szükséges biztonsági és egyéb feladatok ellátására termel áramot". Az erőmű viszont rendszerint külső hálózatról kap áramot a reaktorhoz szükséges kulcsfontosságú hűtőrendszer működtetéséhez, és a NAÜ ajánlja a külső áramszolgáltatás újbóli biztosítását. Ezt támasztja alá Mycle Schneider kanadai független atomenergia-szakértő véleménye. Szerinte is az erőmű feltehetően "sziget" üzemben működik, illetve csak a saját szükségletei ellátásához termel áramot, ami nagyon megbízhatatlan. Az ENSZ-szervezet szorgalmazza, hogy valamennyi érintett fél vegyen részt az erőmű folyamatos biztonságának fenntartásában, hogy az erőműben tartsanak rendszeresen vészhelyzeti gyakorlatokat, és javítsák a kommunikációt. A NAÜ küldöttségét vezető főigazgató, Rafael Grossi a tervek szerint kedden az ENSZ Biztonsági Tanácsát tájékoztatja a tapasztalataikról. Kedden is folytatódott a tüzérségi támadás a zaporizzsjai atomerőmű körül, egy nappal azután, hogy a létesítményt ismét lekapcsolták az ukrajnai elektromos hálózatról. Oroszország az ukrán hadsereget vádolja az erőmű közelében fekvő Enerhodar város elleni tüzérségi támadással, míg az ukrán fél szerint az orosz erők támadták a város a Dnyeper túloldalán fekvő Nikopolból. A világ vezetői az orosz erők által az ukrajnai invázió kezdete után, márciusban megszállt erőmű demilitarizálását sürgetik.


Ahmadínežád v New Yorku: Bombu nepotřebujeme

Íránský prezident vystoupí v OSN a na univerzitě New York- Írán jadernou bombu nepotřebuje a k válce se Spojenými státy podle prezidenta Mahmúda Ahmadínežáda nesměřuje. Prohlásil to před ostře sledovanou návštěvou New Yorku, kde dnes vystoupí na Valném shromáždění OSN. "Musíte ocenit, že nukleární bombu nepotřebujeme. Na co bychom ji potřebovali?" řekl v rozhovoru pro pořad "60 minutes" americké televizní stanice CBS. Spojené státy  Teherán opakovaně obvinily, že svůj jaderný program využívá právě k výrobě zbraní hromadného ničení. Podobné obavy panují i na půdě Rady bezpečnosti OSN. V pátek se pětitce jejích členů společně s Německem sešla k "vážným a konstruktivním" rozhovorům o možných sankcích vůči Íránu. Skrze ně chce Ahmadínežádův režim donutit, aby s obohacováním uranu přestal. "Naše plány a program jsou velmi transparentní," řekl Ahmadínežád. "Pro dnešní politické vztahy je jaderná bomba nepotřebná. Kdyby k něčemu byla, zabránila by pádu Sovětského svazu. Kdyby k něčemu byla, vyřešila by americké problémy v Iráku." "Časy jaderné bomby jsou pryč," dodal. Ahmadínežádovu newyorskou návštěvu provázejí hlasité protesty. Policie a tajné služby povolaly posily. Očekávají, že do ulic vyrazí demosntrovat tisíce lidí. Největší rozhořčení vyvolal prezidentův plán navštívit Ground Zero, památník a zároveň místo, kde dřív stálo Světové obchodní středisko, zničené při teroristických útocích z 11. září 2001. "Místní úřady potřebují zajistit potřebnou koordinaci. Pokud to neudělají, nebudu (na návštěvě) trvat," řekl íránský prezident s tím, že chce na místě vyjádřit respekt americkému lidu a předat mu svůj pohled na "kořeny takových incidentů". Velitel newyorské policie Raymond Kelly se ale už dřív nechal slyšet, že mu návštěvu nedovolí. Izraelský velvyslanec v OSN Dan Gillerman srovnal Ahmadínežádovu návštěvu s příjezdem "Hitlera do Osvětimi". Stejně kontroverzní je i další bod Ahmadínežádovy návštěvy: Kolumbijská univerzita mu umožní, aby na její půdě vystoupil s přednáškou. "Pozvání trvá jen za podmínky, že bude stejně dlouhý čas odpovídat na otázky," vzkázal kritikům akce prezident univerzity Lee Bollinger. Dotazy podle něj budou velmi trefné a kritické.


Elektrárnu Temelín v noci chladil Orlík

Energetici si tím vyzkoušeli, jestli Orlík dokáže zajistit chod bezpečnostních systémů Temelína v případě výpadku proudu. Temelín- VodníelektrárnaOrlíkv neděli zásobovala hodinu elektřinou Jadernou elektrárnuTemelín. Energetici si tím vyzkoušeli, jestli Orlík dokáže zajistit chod bezpečnostních systémů Temelína v případě výpadku proudu. Test, kterého se zúčastnili pracovníci společností ČEZ, E.ON a ČEPS, prokázal schopnost napájet elektřinou čerpadla v Temelíně. Termín testů se plánoval s ohledem na současnou odstávku prvního bloku Temelína. Proud z Orlíku v Temelíně využili k najetí čerpadla cirkulační chladicí vody, které se svým výkonem patří k největším na elektrárně. "Během zkoušky jsme si chtěli ověřit přenosové schopnosti linky. Prioritou tedy nebyl čas, ale ujištění, že je Orlík schopen napájet největší temelínská čerpadla. A v tomto směru zkouška svůj účel splnila," řekl vedoucí odboru provozní režimy elektrárny Temelín Vít Sova. Pokud by přenosovou soustavu postihl výpadek proudu a temelínským technikům by se nepodařilo zajistit elektřinu z dalších záložních zdrojů, právě Orlík nebo Lipno by Temelínu dodávaly elektřinu pro zajištění chlazení. Jako první na řadu přišlo Lipno. "Deset procent výkonu jednoho ze dvou lipenských turbogenerátorů je dostatečných, aby Temelín měl potřebné množství elektřiny pro chlazení reaktoru. Tato zkouška už proběhla před několika lety. Teď jsme si ověřili i severní variantu s výkonově silnějším Orl


Francie chce prosadit novou zelenou energii. Atom

Summit EU bude revidovat ekologický balíček Brusel -Evropa se možná již v pátek dočká toho, že bude atom zařazen mezi ekologicky čisté energie. Francie si totiž vzala za cíl "zelené jádro" prosadit na summitu, který ve čtvrtek začíná v Bruselu. A podle všeho má prezident Nicolas Sarkozy velké šance, že čisté jádro nakonec prosadí. Proti dalším investicím do atomových elektráren totiž bojují pouze Rakušané. "Máme mnoho spojenců," potvrdil listu Die Presse Philippe Ray, mluvčí stálého zastoupení Francie v Bruselu s tím, že ostře proti je jen "jeden nebo dva členové EU". Francie, která provozuje 59 reaktorů, má pro své snažení statistický argument. Přestože ve využívání zelené energie není zdaleka tak úspěšná jako Rakousko, dokáže vyprodukovat o třetinu méně oxidu uhličitého na hlavu. Důvod je zřejmý: plných 41 procent energie vyrábí štěpením atomu. Sarkozy chce nejen jadernou energii zahrnout do nové ekologické politiky EU, ale také podpořit další výzkum nového typu atomových reaktorů, které by mohly mít až padesátinásobně vyšší účinnost než současné modely. Podle kritiků tím ale především hájí zájmy domácího průmyslu: francouzská Areva totiž patří mezi přední výrobce reaktorů třetí generace. Reaktory typu EPR vyvezla do Finska, Velké Británie nebo Číny, díky exkluzivnímu kontraktu získala také zakázky v Libyi. S podporou dalšího vývoje reaktorů ale nesouhlasí ekologové. Vzniká tím podle nich konkurenční výhoda atomové lobby. "Atomový průmysl je na dotacích patologicky závislý. Již teď pobírá sedmkrát vyšší dotace, než jde do obnovitelných zdrojů," řekl Aktuálně.cz Petr Holub z Hnutí Duha. Mezi velké zastánce jádra patří také europoslanec Libor Rouček. "Evropská unie musí více investovat do rozvoje jaderné energie. Elektřina z jádra představuje čistý, konkurenceschopný a bezpečný zdroj," napsal sociálně demokratický poslanec ve své tiskové zprávě. K renesanci jaderné energie se však v Evropě zřejmě schyluje i bez ohledu na to, zda atomu přitaká EU. Nové bloky plánuje Velká Británie, Francie nebo Slovensko. O výstavbě nového bloku Temelína ostatně uvažuje i ČEZ.


Mikov má obavy, e sa Mochovce nedostavajú

Opoziný poslanec Národnej rady SR a bývalý minister hospodárstva Juraj Mikov má obavy, e sa nepodarí dostava tretí a tvrtý blok Atómovej elektrárne Mochovce (EMO). Toto je katastrofa. Tretí blok mal by spustený do prevádzky vroku 2012, postupne sa to predlovalo, a dnes nie je jasný termín. Ja som ztoho neastný. Mám váne pochybnosti, i bude vôbec tretí a tvrtý blok jadrovej elektrárni vMochovciach uvedený do prevádzky, povedal Mikov po stretnutí poslancov parlamentu zhospodárskeho výboru snajvyími predstavitemi Slovenských elektrární. Isté pochybnosti votázke termínu dostavby jadrových mochoveckých blokov vyjadril aj minister hospodárstva Tomá Malatinský. Ten vak Slovenským elektráram na ele stalianskym akcionárom spolonosou Enel stále verí. "Jeho kroky spochybujú celú situáciu, ale ja stále verím, e má zahraniný akcionár potenciál dostava jadrové bloky, povedal Malatinský. Predseda parlamentného hospodárskeho výboru Ján Hudacký zKDH sa zatia kotázke, i elektrárne dostavajú alebo nedostavajú Mochovce, zatia nechcel príli vyjadrova. "Je ako teraz na toto odpoveda. Budeme musie si poka na expertnú správu. Potom sa budeme vedie my, poslanci hospodárskeho výboru, ktomu vyjadri uviedol Hudacký. Práve ním spomínaná expertná správa, ktorá má by hotová na konci tohto mesiaca, by mala da odpovede na to, kedy by sa mohla dostavba Mochoviec ukoni. Taktie by sa mala správa zaobera aj tým, i a okoko sa dostavba jadrových blokov predraí. Premiér Robert Fico minulý týde na Európskom jadrovom fóre povedal, e tretí jadrový mochovecký blok zane reálne vyrába elektrinu pre komerné úely vdruhej polovici roku 2016alebo a zaiatkom roka 2017. Dostavba sa ia u neúnosne predluje a musíme spolone snaím zahraniným partnerom prija alie opatrenia na elimináciu dopadov na rozpoet projektu, povedal Fico stým, e do konca roka je nevyhnutné dokoni aspo montá tretieho bloku a potom zaa sjeho spúaním a so zaváaním jadrového paliva. Dostavba tretieho bloku Atómovej elektrárne Mochovce sa mala poda aktualizovaných termínov ukoni na konci tohto roka, tvrtého bloku potom vroku 2015.Pôvodne sa vak hovorilo otermínoch koniec roka 2012a jese 2013.Nové jadrové bloky vMochovciach budú ma pribline tisíc megawattov. Ich dostavba si vyiada 3,8miliardy eur, ie asi ojednu miliardu viac, ako sa pôvodne poítalo. Slovenské elektrárne zaali sdostavbou Mochoviec oficiálnym otvorením 3.novembra2008. Poslanci parlamentného hospodárskeho výboru sa na stretnutí spredstavitemi Slovenských elektrární pýtali aj na medializované informácie týkajúce sa úvah talianskeho Enelu odpreda svoj 66-percentný podiel. Poslancom potvrdili, e slovenského dominantného výrobcu elektriny Enel zaradil do balíka aktív ureného na predaj. Hodnota tohto balíka predstavuje vye 11miliárd eur, priom Enel plánuje preda aktíva za vye 4miliárd eur. "Take kodpredaju elektrární nemusí nevyhnutne dôjs. Zrejme budú vychádza ztoho, ktoré aktíva sa podarí preda rýchlejie, dodal Malatinský. Definitívne rozhodnutie talianskeho investora i predá alebo nepredá svoj väinový podiel vSlovenských elektrárach, by malo padnú koncom tohtoroka. Vlastníkmi akcií Slovenských elektrární sú Fond národného majetku SR, ktorý kontroluje 34-percentný podiel a talianska spolonos Enel SpA, ktorá má 66% akcií. Taliansky investor vstúpil do Slovenských elektrární vapríli 2006.Slovenské elektrárne sú najväím výrobcom elektriny na Slovensku a druhým najväím výrobcom elektriny vstrednej a východnej Európe. Prevádzkujú 5737megawattov intalovaného výkonu. Sú prevádzkovateom dvoch jadrových elektrární, dvoch tepelných elektrární a 34vodných elektrární.


Fico sa pripravuje na vládnutie

BRATISLAVA - Koaliní politici si myslia, e Smer si sail hadanie budúcich partnerov do vlády. Cez víkend sa opoziná strana rozhodla  ís vláde po krku" a ... Robert Fico si napriek svojmu programu myslí, e by dokázal by vo vláde s niektorou zo súasných koaliných strán. FOTO - ARCHÍV SME BRATISLAVA - Koaliní politici si myslia, e Smer si sail hadanie budúcich partnerov do vlády. Cez víkend sa opoziná strana rozhodla ís vláde po krku" a presadi jej pád predasnými vobami. Na sneme prijala aj dokument, o bude robi, ak sa dostane do vlády. Viaceré plány Smeru idú proti reformám, ktoré prijíma súasná vláda. Predseda strany Robert Fico vera SME potvrdil, e pre Smer je 19-percentná sadzba DPH absolútne neprijatená". Nemôe súhlasi s oobraovaním" udí a ialenstvami, o robí táto vláda".SkryVypnú reklamuSkryVypnú reklamuSkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamouSkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamou Fico sa síce nebude prispôsobova divoinám" dnenej vlády, ale hovorí, e dokument zo snemu nie je prekákou na budúcu spoluprácu s niektorou zo súasných vládnych strán. Rozhodnú poda neho percentá vo vobách. Poslanec SDKÚ Peter Miík vak povedal, e Smer sa obnail ako totálne avicový subjekt" a e súasná vládna zostava nemá alternatívu. Ak by po predasných vobách vládol Smer a zruil by vetky reformné kroky, bola by to katastrofa." Predseda ANO Pavol Rusko ostro kritizoval Smer u cez víkend. Jeho podpredseda ubomír Lintner hovoril vera opatrnejie. Verí, e keby bol Smer vo vláde, jeho rétorika by bola iná a ak by sa po vobách ocitol v koalícii s niektorými z dnených vládnych strán, môe ís len o korigovanie, nie zastavenie reforiem". Podpredseda KDH Pavol Minárik sa nazdáva, e Smer si zuuje priestor na budúcu dohodu a myslí si, e aj pána Fica aká vemi tvrdá korekcia predstáv, ke bude vo vláde minister financií zo Smeru". éf finanného výboru parlamentu Pál Farkas z SMK povedal, e pravicová vláda musí hospodárstvo najskôr posilni. A potom môeme rozdáva." o chce Smer zmeni, ak bude vo vláde * chce zabráni zniovaniu ivotnej úrovne, * zruí poplatky 20 a 50 korún za poskytovanie zdravotníckych sluieb, lebo sú vraj v rozpore s ústavou a nemajú význam okrem averzie obanov k akýmkovek reformám v zdravotníctve, * zmení Zákonník práce a posilní právomoci odborov, * zmení zákon o dani z príjmov známy ako tzv. rovná da, odmieta jednotnú sadzbu DPH vo výke 19 percent, bude presadzova viac sadzieb a je za zachovanie progresivity zdaovania fyzických osôb, * otvorí otázku, i je nevyhnutné zvyova spotrebné dane z nafty a benzínu na úrove harmonizovanú v Európskej únii, * preskúma opodstatnenos zvyovania cien energií, * príjmy rozpotu chce zabezpei bez príjmov z privatizácie a zvyovania odvodového zaaenia aj tak, e prijme opatrenia na zamedzenie daových a colných únikov, * pripúa schodok verejných financií a 4,9 percenta, peniaze by vyuil na financovanie priorít" ako infratruktúra, * mieni preskúma legálne a medzinárodne prijatené monosti, ako odloi odstavenie dvoch blokov Jadrovej elektrárne Jaslovské Bohunice a nájs najvhodnejí spôsob financovania dostavby 3. a 4. bloku Jadrovej elektrárne Mochovce, * presadzoval by budovanie silného priebeného dôchodkového systému a oddialil spustenie kapitalizaného piliera dôchodkovej reformy. (sp)


Jihočeské obce rozhodnou, zda kývnou na průzkum kvůli uskladnění jaderného odpadu

Ministerstvo životního prostředí povolilo průzkum vytipovaných lokalit, na kterých by mohlo vzniknout úložiště radioaktivního odpadu. Celkem se jedná o sedm území v celé České republice. Řada obcí i ekologických sdružení tomu ale chce zabránit. Jestli se k nim připojí i obce z jihočeské lokality Čihadlo, se rozhodne během několika dnů.„Základ života je zdraví, pak jsou peníze,“ shodují se před obchodem v Deštné starší dámy Věra a Anna a připomínají regionální minulost uranových dolů.I když se v referendu, které v obci proběhlo před deseti lety, obě jasně vyjádřily proti stavbě úložiště, přípravné práce stále pokračují.Ministerstvo životního prostředí teď Správě úložišť radioaktivních odpadů povolilo, aby začala s průzkumem vytipovaných lokalit.„První etapa geologických průzkumných prací počítá s provedením povrchových měření, sběrem dat a odběrem hornin pomocí ručních nástrojů,“ popsala mluvčí správy Tereza Bečvaříková.Tato etapa průzkumu by mohla trvat zhruba dva roky. Každá z obcí navíc získá finanční kompenzaci.Kompenzace lákajíNapříklad u Lodhéřova, který každý rok hospodaří se zhruba deseti miliony korun, by to mohly být za každý rok průzkumu čtyři miliony.„Všichni starostové velmi dobře vědí, kam by ty peníze dali. Na opravu infrastruktury, majetku, budov,“ přemítá nezávislá starostka Lodhéřova Zdeňka Klesalová.Další nezávislý starosta, Radim Beneš z Pluhova Žďáru, navíc připomíná, že tento průzkum může také ukázat, že lokalita Čihadlo je pro stavbu úložiště nevhodná.Obce by tak bez obav mohly první etapu průzkumu povolit a třeba se dozvědět, že jejich lokalita pro stavbu vhodná není. A získaly by kompenzaci i za letošní rok.Aby se tak skutečně stalo, nesměly by se ale proti rozhodnutí ministerstva životního prostředí odvolávat, aby vstoupilo v platnost do konce roku. I proto se teď budou muset jednotlivá zastupitelstva sejít a rozhodnout.„My v tom můžeme maximálně hledat nějakou procesní chybu. Tím to rozhodnutí ale nezrušíme, akorát oddálíme. A zastupitelé se na to koukají i z toho pohledu, že dva miliony do našeho rozpočtu jsou poměrně dost pěkná částka,“ říká starosta Deštné David Šašek z ODS.Rozklad proti rozhodnutí ministerstva životního prostředí můžou obce podat do 5. prosince.


Kovács Zoltán: Az Oroszországgal szembeni szankcióknak nincs hatásuk és ártanak nekünk

Az Oroszországra kirótt szankcióknak nincs hatása az ukrajnai háborúra, azok már most is ártanak nekünk, az energiaárak emelkednek - nyilatkozta Kovács Zoltán nemzetközi kommunikációért és kapcsolatokért felelős államtitkár a Kurier című osztrák napilapnak adott, csütörtökön megjelent interjúban. Az ukrajnai háborúról szólva Kovács Zoltán azt mondta: ennek a háborúnak soha nem lett volna szabad elkezdődnie, és minél hamarabb véget kell vetni neki. Ehhez tűzszünetre és béketárgyalásokra van szükség. Az Oroszországgal szembeni szankciókról az államtitkár hangsúlyozta: ha a szankciók jobban ártanak azoknak, akik bevezetik őket, mint azoknak, akik ellen irányulnak, akkor nincs értelmük. És ez jelenleg is így van. A szankcióknak nincs hatása a háborúra. Jelenleg - mint folytatta - nem nyerünk semmit, csak veszítünk. A szankciók már most is ártanak nekünk, az energiaárak emelkednek. Most az energiabiztonságnak kell prioritást élveznie - emelte ki Kovács Zoltán. Arra az újságírói felvetésre, hogy Orbán Viktor kormányfő rendszeresen felkereste Moszkvát, hogy olcsóbb olajról és gázról tárgyaljon, valamint Magyarország az atomenergia bővítésében is függ az orosz cégektől, Kovács Zoltán úgy fogalmazott: ez a szoros politikai kapcsolat, amelyet Önök a miniszterelnöknek és Putyinnak tulajdonítanak, nem létezik. Nem közelebbi a kapcsolat, mint Németország és Oroszország között. Az orosz olajtól és gáztól, valamint az atomenergia orosz technológiájától való függés történelmi, nem pedig politikai kapcsolat. Oroszország egyszerűen a legolcsóbb és legvonzóbb energiaforrás volt a piacon - mondta. Kovács Zoltán megjegyezte azt is, hogy a háború valamikor véget ér, és Oroszország mint potenciális energiaforrás megmarad. Putyinnal vagy nélküle, függetlenül attól, hogy mennyi ideológiai vágyálma van. Nem biztos, hogy jó ötlet, ha most döntünk úgy, hogy energiapolitikailag teljesen függetlenítjük magunkat Oroszországtól - tette hozzá. A magyarországi jogállamisági helyzet brüsszeli bírálata kapcsán Kovács Zoltán kijelentette: "ez egy politikai boszorkányüldözés". Magyarország az Európai Unió minden feltételét teljesíti, de Brüsszel ezt nem teszi. Ez a pénz a miénk, nem ajándék, nem támogatás, hanem a miénk. A pénzt gazdasági okokból osztják szét. Az, hogy visszatartják, pusztán szubjektív politikai döntés - fűzte hozzá végezetül államtitkár. Read my interview with@kurieraton Hungary's stance regarding the war in Ukraine, sanctions on Russia and the anti-Hungary witch hunt in Brusselshttps://t.co/6D6hU3B7vu


Az újabb atomos tárgyalások se hatják meg Iránt

A Nemzetközi Atomenergia Ügynökség újabb tanácskozást kezd az iráni atomprogramról, Teherán azonban már előre jelezte, akkor sem hagy fel az urándúsítással, ha újabb szankciókat szabnak ki vele szemben. Irán nem függeszti fel urándúsítási tevékenységét, még abban az esetben sem, ha az ENSZ Biztonsági Tanácsa újabb büntetőintézkedéseket hoz ellene - jelentette ki vasárnap a teheráni állami televíziónak adott nyilatkozatában Ali Laridzsáni, az ázsiai ország atomügyekben illetékes főtárgyalója. Laridzsáni az interjút annak az előestéjén adta, hogy a Nemzetközi Atomenergia-ügynökség (NAÜ) kormányzótanácsa hétfőn Bécsben ötnapos tanácskozás kezd az iráni nukleáris programról. A BT eddig kétszer büntette szankciókkal Iránt, mert Teherán nem tett eleget a testület felhívásainak. Az Egyesült Államok és európai szövetségesei attól tartanak, hogy Irán atomfegyvert akar kifejleszteni nukleáris programja révén. Teherán azonban tagadja ezt, és állítja, hogy a program kizárólag békés energiatermelési célokat szolgál.


Több a közös III. Károlyban és Kim Dzsongunban, mint gondolnánk

Bár Észak-Koreát diktatórikus állam lévén nem sok szál fűzi az Egyesült Királysághoz, mégis akad egy tradíció, amelyet mindketten őriznek. Tekintve, hogy Nagy-Britannia és az egész Nemzetközösség élén III. Károly áll, hasonló tisztelet övezi a személyét, mint a kegyelmet nem ismerő Kim Dzsongunét. Kövesse az Indexet Facebookon is! Az Egyesült Királyság és Észak-Korea története több ponton összefonódott már a történelemben, ám mindig is ellentétes oldalon harcoltak. Mint ismert, a koreai háború alatt a britek az ENSZ, majd a hidegháború során az Egyesült Államok szövetségesei voltak. Ennek, illetve az észak-koreai válogatott 1966-os angliai labdarúgó-világbajnokságon való szereplésével szemben a britek által tanúsított ellenszenv fényében pedig nem volt túl rózsás a kapcsolatuk. A háttérben az állt, hogy az Egyesült Királyság tartott attól, hogy a jelenlétük a Dél-Koreával és az Egyesült Államokkal való viszony megromlásával fog járni. A válogatott végül a vébén megverte Olaszországot, ami nagy szónak számított akkoriban, mivel azelőtt még egy ázsiai csapat sem ért el ekkora eredményt. A szereplésükről 2002-ben egy film is készültThe Game of Their Livescímmel. A felek azt követően kezdtek nyitni egymás felé, hogy úgy látszott, Észak-Korea és testvérállama, Dél-Korea készek tenni a köztük lévő viszony javításáért. Az Egyesült Királyság és Észak-Korea így 2000. december 12-én diplomáciai kapcsolatot létesített, illetve nagykövetséget hoztak létre mind Londonban, mind Phenjanban. Kezdetben a britek angol nyelvű és emberi jogi képzést biztosítottak az észak-koreai tisztviselők számára. A két ország békében egymás mellett éléséről árulkodik, hogy a 2002-esCsavard be, mint Beckhambrit film szerkesztett változatát 2010. december 26-án leadták az észak-koreai állami televízióban az akkor már 10 éve tartó diplomáciai kapcsolatuk megünnepléseképp. Ez volt az első nyugati film, amit a televízióban sugároztak Észak-Koreában, és valószínűleg az utolsó is. Észak-Koreában napjainkban ugyanis már keményen megbüntetik azokat, akik külföldi kulturális termékeket fogyasztanak, ottani szlengeket használnak, vagy afféle ruházati stílusokat, frizurákat viselnek. A 2021-ben szigorított jogszabályértelmében, ha valakinél nagy mennyiségű dél-koreai, amerikai vagy japán médiaterméket találnak (mondjuk egydél-koreai szappanoperaegész évadát), azt halállal büntetik. Az ilyen típusú anyagok fogyasztásáért pedig akár 15 évmunkatábort is kaphatnaka törvénysértők. A rezsim veszélyes méreganyagnak definiálta a külföldi termékeket, és a rendelet többek között egy olyan kitételt is tartalmaz, ami szerint ha egy gyerek a dél-koreai trendeknek megfelelően öltözködik, a szülőket isfelelősségre lehet vonni. Mindezt figyelembe véve komoly előrelépést jelenthetett akkoriban, hogy aCsavard be, mint Beckhamet egyáltalán levetítették az állami tévében. Az Egyesült Királyság és Észak-Korea viszonya azonban nem sokkal később teljesen megromlott, miután 2013. március 7-én egyhangúlag elfogadták az Egyesült Nemzetek Biztonsági Tanácsának 2094. számú határozatát, amelyben elítélték Észak-Korea nukleáris programját. A diktatórikus állam kormánya erre válaszképp 2013. április 5-én tájékoztatta a brit nagykövetséget, hogy a misszióik biztonsága 2013. április 10-e után nem biztosítható. Észak-Korea egyesült királyságbeli nagykövete, The Jongho így2016 nyarána britek segítségével elköltözött Dél-Koreába, amelyet követően a két ország közötti együttműködés végérvényesen megszakadt. A két állam kultúráját, államformáját, törvényeit vagy épp az állampolgáraik életvitelét tekintve nem sok hasonlóságot találnánk közöttük, ám akad egy tradíció, amitől egyikük sem tágít. Majdnem kimaradt az egyház Mint ismert, az Egyesült Királyság államformája monarchia, az élén III. Károly áll. Ez a brit birodalom korábbi gyarmataiból létrejött Nemzetközösség esetében sincs másképp, ám uralkodójukként csak a Nemzetközösségi királyság tagjai (Egyesült Királyság, Kanada, Ausztrália, Új-Zéland, Antigua és Barbuda, Bahama-szigetek, Belize, Grenada, Jamaica, Pápua Új-Guinea, Saint Kitts és Nevis, Saint Lucia, Saint Vincent és a Grenadine-szigetek, Salamon-szigetek, Tuvalu) ismerik el őt. III. Károly közfeladatot ellátó személyként és a 21. században már tényleges hatalmat nemigen gyakorló királyként főleg diplomáciai feladatokat lát el. Hozzá kell tenni ugyanakkor, hogy ennek ellenére tényleges jogkörökkel bír, köztük miniszterelnököt jelölhet ki, elbocsáthatja a kormányt, parancsot adhat a brit hadseregnek és háborút jelenthet be, ám ezen privilégiumokkal már rég nem élnek a brit uralkodók. Az állam első, közt szolgáló embereként III. Károly képével gyakran lehet találkozni a brit és a Nemzetközösség államainak közintézményeiben. A legújabb hírek szerint a király legújabb portréjáért – amit Hugo Burnand királyi fotós készített a windsori kastélyban, a fotón az uralkodó a Királyi Haditengerészet egyenruháját viseli, rajta a hivatalos érmekkel és kitüntetésekkel – június 5-től pályázhatnak az intézmények, köztük az egyházak, a kórházak, a munkaügyi központok, az iskolák és a börtönök, hogy kiaggathassák a falaikra. Ahogy a Daily Mailírja, annak érdekében, hogy ingyen biztosítsák a képeket, a brit kormány kibővítette az uralkodónak járó éves állami támogatást, aminek eredetileg 8 millió font – jelenlegi árfolyamon 3,59 milliárd forint – az összege. Korábban egyébként az volt az álláspont, hogy az egyházak kimaradnak ebből a szórásból, így nekik össze kellett volna gyűjteniük a pénzt a portréra, ami főleg amiatt vetett fel aggályokat, mivel a brit uralkodó az anglikán egyház feje is egyben, ám végül ők sem maradtak ki. Az új portré megjelenítése emlékeztetőül szolgál, hogy a legfőbb köztisztviselőnk milyen példát mutat nekünk. Ahogy az édesanyja előtte, a király is mások szolgálatának szentelte életét és munkáját – nyilatkozta Oliver Dowden miniszterelnök-helyettes. Büntetés jár a poros képért Az Egyesült Királyság mellett Észak-Koreában is nagy hagyománya van a vezetőről készült képek kihelyezésének, ám utóbbi országban véresen komolyan veszik az azokról való gondoskodást. Ahogy arról korábban az Észak-Koreából megszökött Hyeson Lee aMenekülés Észak-Koreábólcímű dokumentumfilmbenbeszámolt, minden házban a vezetőket – Kim Ir Szent ésKim Dzsongunt– ábrázoló képeknek kell a legjobb helyen lenniük, mivel azok a legfontosabbak. Gyakran is kell takarítani őket, mert a kormánytisztviselők minden házba gond nélkül bemennek, hogy kesztyűvel ellenőrizzék a port. Ha pedig nem tisztították meg kellően a képeket, az súlyos büntetést von maga után. Lakástűz esetén a lakók előbb mentik meg a portrékat, mint a családtagjaikat, mivel ha baj éri a képeket, nem csak saját magukat keverik bajba, mivel három generációra visszamenőleg büntetéssel sújtjákaz egész családot. Lee előbbiek mellett kifejtette, Észak-Koreában úgy is könnyen bajba kerülhetnek a lakosok, ha a székletüket nem adják le az államnak. Mivel Észak-Koreában nincs műtrágyarendszer, a kormány elvárja, hogy mindenki odaadja nekik a saját „végtermékét”. Mint hozzátette, ezért mindenki a kerti WC-ben egy favödörbe ürít, és az sem ritka, hogy a lakosok ellopják egymás székletét a büntetéstől tartva. Egyesek szekereken, mások zsákokban hordozzák magukkal, amíg nem érkezik valaki, hogy elvigye, és eljuttassa a gazdákhoz. Amennyiben pedig a lakosok nem tudnak mit átadni nekik, az megtorlással jár – azaz gulággal vagy munkatáborral. Ugyan az Egyesült Királyság messze áll attól, hogy efféle módszerekhez folyamodjon, érdekes párhuzam, hogy a vezetők portréjának mindkét országban nagy jelentőséget tulajdonítanak. (Borítókép: III. Károly és Kim Dzsongun. Fotó: Dan Kitwood, Inter Korean Press Corp / NurPhoto / Getty Images) Eddig ötezer ember kimentésére volt szükség. Az észak-koreai vezető még mindig nem jelölte ki az utódját. Egyelőre nem tudni, hogy mekkora károkat okozott az áradás. Kövesse az Indexet Facebookon is!


Przegrana w Ukrainie i kataklizm nuklearny. Oto scenariusz dla Rosji [KOMENTARZ]

Porażki Rosji w zagranicznych wojnach, w tym w wojnie rosyjsko-japońskiej w latach 1904-1905, I wojnie światowej i inwazji na Afganistan w latach 1979-1989, wywoływały wewnętrzne zamieszanie, ostatecznie prowadząc do zmian reżimów. Niesprowokowany atak prezydenta Rosji Władimira Putina na Ukrainę pozwala przypuszczać, że może dość do powtórki. Ale tym razem zagrożenie nuklearne znacznie przewyższy to, które stanowił upadek Związku Radzieckiego. Perspektywa jest przerażająca. Odpowiedź nie jest jasna, ale potencjalny rozwój wydarzeń opisuje nieoczekiwane źródło: raport Departamentu Stanu USA w sprawie Afganistanu. Opublikowana w czerwcu, jawna wersja dokumentu zawiera wnioski wyciągnięte z nieudanego zakończenia amerykańskiej misji wojskowej w tym kraju, przedstawiając schemat dla lepszego planowania kryzysowego. Oczywiście wewnętrzne konflikty od dawna budzą obawy, że broń nuklearna wpadnie w niepowołane ręce.Gdy ZSRR rozpadł się, ówczesny sekretarz stanu James Baker, świadomy zagrożenia starć między republikami, obawiał się, że kraj może stać się "Jugosławią z atomówkami". Rzeczywiście, w 1990 r. opozycjoniści próbowali przejąć broń jądrową w pobliżu Baku. W następnym roku, gdy nieudany zamach stanu przeciwkoMichaiłowi Gorbaczowowioddzielił radzieckiego przywódcę od nuklearnego łańcucha dowodzenia, władza spadła na wojskowych powiązanych z puczystami. Co więcej, takie ryzyko nie dotyczy wyłącznie Rosji: w czasach wstrząsów wewnętrznych podejmowano próby przejęcia broni nuklearnej we francuskiej Algierii, Chinach i Pakistanie. Fakt, że żadna z tych prób się nie powiodła, odzwierciedla kombinację czynników, od skutecznej obrony po powściągliwość różnych konkurentów, i sugeruje, że przyszłe zawirowania polityczne w Rosji niekoniecznie zagroziłyby bezpieczeństwu największego arsenału nuklearnego na świecie. W rzeczywistości najnowszy przegląd polityki nuklearnej Departamentu Obrony USA z 2022 r. nie wspomina o tej kwestii, podobnie jak roczna ocena zagrożeń przeprowadzona przez amerykańską społeczność wywiadowczą w lutym 2023 r. Jednak powstrzymany w czerwcu bunt Grupy Wagnera odnowił obawy o słabe punkty rosyjskiego arsenału: najemnicyzmarłego Jewgienija Prigożynarzekomo zbliżyli się do obiektu jądrowego Woroneż-45. Zapytany wkrótce po puczu, czy USA są przygotowane na upadek rządu Putina i czy rosyjski arsenał nuklearny jest bezpieczny, sekretarz stanu USA Antony Blinken odpowiedział: "Zawsze przygotowujemy się na każdą ewentualność. Jeśli chodzi o to, co dzieje się w Rosji, to jest to wewnętrzna sprawa Rosjan". Pomijając niejasność "każdej ewentualności",rozważmy trzy scenariusze, które mogą doprowadzić do konfliktu nuklearnego: przewrót pałacowy, wrogie przejęcie bazy z bronią jądrową i nuklearne samobójstwo. Pierwszy z nich jest najmniej niepokojący. Jeśli najwyżsi rangą wojskowi lub służby bezpieczeństwa Rosji pozbawią Putina władzy i przejmą kontrolę nad bronią strategiczną i taktyczną, nuklearnestatus quoprawdopodobnie przetrwa. Ale wszelkie wewnętrzne podziały mogą budzić obawy co do intencji — oraz dowodzenia i kontroli. Szanse na to, że nieautoryzowani aktorzy — czy to zbuntowane jednostki wojskowe, prywatne armie czy też niezadowoleni członkowie mniejszości etnicznych — przechwycą nienaruszoną broń jądrową i zdetonują ją, są niezwykle niskie, ale nie zerowe. Wymagałoby to złamania wielu warstw zabezpieczeń, począwszy od sił obronnych w obiektach nuklearnych. Co więcej, większość taktycznej broni jądrowej, z godnym uwagi wyjątkiem bomb grawitacyjnych, jest niezmontowana i posiada cyfrowe blokady, które zapobiegają detonacji. Taka broń może być transportowana samolotem, ciężarówką lub łodzią. Montaż jej w celu dostarczenia pocisków wymagałby współpracy z dyrekcją rosyjskiego ministerstwa obrony, która zarządza arsenałem nuklearnym w kraju.Ale jeśli te wyzwania koordynacyjne zostaną przezwyciężone, konsekwencje mogą być katastrofalne. "Zmierzch bogów" w wydaniu kremlowskim jest jednak najbardziej niepokojącym scenariuszem. Przez lata Putin ubolewał nad upadkiem Związku Radzieckiego, słynnie nazywając go "największą katastrofą geopolityczną XX wieku" i domaga się, by Ukraina została częścią rosyjskiej "ojczyzny". Niektórzy mogą mówić, że takie scenariusze są dla scenarzystów, a nie decydentów. Ale XXI w. przyniósł już serię niewyobrażalnych wcześniej wydarzeń: ataki z 11 września, arabską wiosnę, powstanie ISIS, powrót wojny pozycyjnej w stylu I wojny światowej, a ostatnio atak Hamasu na Izrael. Na takim tle potencjalne zagrożenie nuklearne ze strony Rosji nie wydaje się już nieprawdopodobne. Głównym problemem jest brak narzędzi politycznych do łagodzenia ryzyka nuklearnego wynikającego z wewnętrznych wstrząsów w innym kraju. Jedynym sukcesem Ameryki w tym zakresie, aczkolwiek w odniesieniu do broni masowego rażenia bardziej ogólnie, było wyeliminowanie, poprzez zastraszenie wojskowe, większości syryjskiej broni chemicznej w 2013 r. Podejście to zadziałało, ponieważ syryjski rząd nie był w stanie dokonać odwetu, a Kreml nie chciał rzucać wyzwania USA w imieniu swojego sojusznika.Jednak dziś można sobie wyobrazić zranioną Rosję sięgającą po broń nuklearną, gdyby USA wystosowały groźbę militarną. Amerykańscy decydenci muszą zatem zacząć od zera. Na szczęście raport Departamentu Stanu na temat chaotycznego wycofywania się kraju z Afganistanu zawiera zalecenia dotyczące poprawy planowania kryzysowego. Raport wzywa do ustanowienia "zdolności zespołu alarmowego do kwestionowania podstawowych założeń politycznych, zwłaszcza tych, które mają wpływ na planowanie awaryjne" i ma na celu zapewnienie, że "wyżsi urzędnicy wysłuchają jak najszerszego zakresu opinii, w tym tych, które kwestionują założenia operacyjne lub kwestionują mądrość kluczowych decyzji politycznych". Aby zbudować automatyzm reakcji, koniecznością staje się zaangażowanie prezydenta w działania przygotowawcze — na przykład symulacje. Co więcej, aby zapobiec myśleniu grupowemu, doświadczone osoby z zewnątrz, w tym urzędnicy NATO, muszą uczestniczyć w przygotowaniach do przyszłych najgorszych scenariuszy. Naiwnością byłoby mieć nadzieję, że rosyjski rząd lub amerykańska dyplomacja zapobiegną wojnie nuklearnej w przypadku poważnego zagrożenia dla politycznego przetrwania Putina.


Paks: elszállításra várnak a hat éve sérült fűtőelemek

A Paksi Atomerőműben 2003-ban baleset során megsérült fűtőelemek a környezettől izolált tokokba zárva a kettes blokk pihentető medencéjében víz alatt elhelyezve várják, hogy Oroszországba szállítsák őket. Elszállításuk megkönnyítésére a miniszterelnök módosított egy korábbi kormányhatározatot, amely a múlt héten lépett hatályba. Kövesse az Indexet Facebookon is! Kapcsolódók (5) Az eredeti, 2006. novemberi határozat a paksi atomerőműben, 2003-ban történt baleset kapcsán született. Az akkor megsérült kazetták elszállítását és ártalmatlanítását egy orosz cég vállalta magára, amelynek részleteit egy 2006-ban aláírt államközi szerződésben szentesítették - emlékeztet a Közlekedési, Hírközlési és Energiaügyi Minisztérium (KHEM) kommunikációs főosztálya. Az eredeti határozat értelmében a kiégett paksi fűtőelemek Oroszországba visszaszállításáról szerződést kell kötnie a két országnak. A szerződés létrehozását követően a szerződés végleges szövegének megállapítására való felhatalmazásról határozattervezetet kell készíteni, amelyet a gazdasági és a külügyminiszter együtt terjeszt a kormány elé. Ezt a záró pontot helyezte hatályon kívül Bajnai Gordon december 3-ával. A módosítás lényege, hogy a végleges szerződés megállapítására nem szükséges a kormány felhatalmazása. A a változtatás hátterében az áll, hogy a nemzetközi szerződést magánjogi jellegűre változtatták. Így a sérült fűtőelemek elszállítása egyszerűbben engedélyezhetővé, ezáltal gyorsabbá váljon. A kazetták szállításáról szóló szerződést az Országos Atomenergia Hivatal, illetve az EURATOM nevű nemzetközi szakmai szervezet is megvizsgálta, és jóváhagyta. Hamvas István, a Paksi Atomerőmű Zrt. műszaki vezérigazgató- helyettese azt mondta: a sérült kazetták fizikai tulajdonságaikat tekintve alkalmassá tehetőek a szállításra, de még sok kérdést tisztázni kell, mielőtt megszületik a döntés a végleges sorsukról. Egy 2004-ben kötött orosz-magyar kormányközi megállapodás teszi elviekben lehetővé, hogy kiégett üzemanyagot szállítsanak Oroszországba. A normál üzem során elhasznált fűtőelemek esetében ezt nem tervezik. A fűtőelemeket egyféle módon – kémiai feldolgozással - szokás kezelni. Erre Magyarországon nincs lehetőség, és a világban is csak korlátozottan. Ipari méretekben Franciaországban, Angliában, az Egyesült Államokban és Oroszországban képesek erre a tevékenységre. A jelenlegi gyakorlat szerint a paksi atomerőmű négy blokkjában keletkezett fűtőelemeket öt éven át víz alatt, a pihentető medencékben tárolják. Innen kerülnek át a szintén paksi telephelyen lévő Kiégett Kazettái Átmeneti Tárolójába, amelyben az üzemeltető Radioaktív Hulladékokat Kezelő Nonprofit Kft. ügyvezetője, Hegyháti József tájékoztatása szerint jelenleg 6067 darab elhasznált kazetta van. A paksi atomerőmű üzemanyagát - csakúgy, mint az összes többi kelet-európai VVER típusú erőműét - Oroszország szállítja. A korábbiakban a Szovjetunió, később Oroszország egy magánjogi szerződés keretében újrafeldolgozásra visszafogadta a Magyarországon képződött elhasznált fűtőelemeket. A ’90-es években azonban bizonytalanná vált, hogy Oroszország átveszi-e a kiégett fűtőelemeket a régi feltételek mellett, ezért döntött a paksi atomerőmű a moduláris rendszerű, száraz tároló megépítéséről. A Radioaktív Hulladékokat Kezelő Nonprofit Kft. adatai szerint 1989. és 1998. között 2331 darab kiégett fűtőelemet szállítottak Magyarországról Szovjetunióba, majd Oroszországba, újrafeldolgozásra. Kövesse az Indexet Facebookon is!


Az EU megállította a paksi bővítést

Az Európai Unió nemet mondott a Magyarország és Oroszország között létrejött 3000 milliárd forintos beruházással létesülő atomerőmű építésére vonatkozó megállapodásra - adta hírül a Financial Times. Giró-Szász András államtitkár mindezt cáfolta, Navracsics Tibor biztos viszont megerősítette. Illés Zoltán volt fideszes  környezetvédelmi államtitkár szerint most kellene elfelejteni az egészet. Leállította az Európai Unió a paksi atomerőmű bővítéséről Oroszországgal kötött 12 milliárd eurós megállapodást - jelentette csütörtök este a Financial Times című brit üzleti lap meg nem nevezett forrásokra hivatkozva. Giró-Szász cáfol, Navracsics megerősít Azt MTI kérdésére Giró-Szász András azt mondta: nem igaz, hogy az Európai Unió blokkolta volna a Paks II. atomerőmű építését.Hozzátette, hogy az ügyben helyreigazításért folyamodtak a Financial Times szerkesztőségéhez. Navracsics Tibor magyar uniós biztos viszontmegerősítetteaz Indexnek, hogy az Európai Bizottság megtárgyalta és szavazás nélkül jóváhagyta az Euratom javaslatát, ami a magyar kormány és Oroszország közt létrejött paksi bővítésről szóló megállapodást blokkolja. Ezen nyilatkozatok alapján az világosnak tűnik, hogy Navracsics Tibor megerősíti a döntést, vagyis azt, hogy az Európai Bizottság nem támogatja ebben a formában a beruházást, míg talán Giró-Szász András arra gondol, hogy ez nem jelenti feltétlenül az egész projekt végét. Komoly fiaskó Orbánnak Az Európai Bizottság döntése komoly fiaskó Orbán Viktor kormánya számára, akiaz ukrajnai konfliktus dacára is kereste a Kremlbarátságát - írta a tekintélyes gazdasági napilap. A cikk szerint a magyar kormányfő ezt a megállapodást állította külpolitikája középpontjába. Az Euratom hetekig vizsgáltaa Roszatom-szerződésekben foglalt technikai részleteket, ésúgy döntött, hogy nem támogatja, hogy Magyarország kizárólag Oroszországból importáljon nukleáris fűtőanyagot. Fontos szabály, hogy minden, uniós tagállam által jegyzett atomenergiai megállapodást jóvá kell hagynia az Euratomnak, az Európai Atomenergia Ügynökségnek. Illés: ez lesz a Fidesz Bős-Nagymarosa Akár igaz a hír, akár nem, Illés Zoltán az Origónak azt mondta, el kellene felejteni az egész beruházást, amely a volt fideszes környezetvédelmi államtitkár szerint nem energiapolitikai kérdés, mert "a vak is látja, hogy ez nem éri meg". A paksi villamosenergia kilowattóránkénti ára most 11 forint, míg Nyugat-Európában - a nagy mennyiségű megújuló energia miatt - 9 forintos áron is vásárolhatnánk energiát. Ennél ugyan az itthoni megújuló energiák 23-25 forintos kilowattonkénti ára, de még a gázturbinás erőművek 18-20 forint ára is drágább, de Illés Zoltán szerint a Paks II.-ben előállított energia költsége ezeket az árakat is meghaladná. A kilowattonkénti ár a 35-40 forintot is elérhetné - főleg, ha "valós értékű biztosítást kötnének a beruházásra és beleszámolnák az árba a majdani bezárás és bontás költségeit is." Ha a brüsszeli vétó és a gazdaságossági számítások ellenére a Fidesz kitart a beruházás mellett, akkor Illés szerint ez lesz a kormánypárt Bős-Nagymarosa. Vagyis az a fiaskó, ami a 2018-as választáson a Fidesz bukásához vezet - magyarázta. Éppúgy, ahogy a bős-nagymarosi vizilépcső erőltetése a szocialistáknak 10 százalékos népszerűségvesztést okozott, mellyel elvesztíették az 1998-as választást. A végső ár 13+4 milliárd euró? Az elutasító brüsszeli döntés amúgy Illés Zoltán szerint egyáltalán nem meglepő, de ő fél évvel későbbre várta azt. A gyors döntés okát abban látja, hogy nyilvánvaló volt: "az oroszok ajánlata nem felel meg műszakilag az uniós irányelveknek és előírásoknak." Illés szerint az orosz fél jelezte, hogy 13 milliárd euróért csak olyan atomerőművet tud építeni, mint ami Szentpétervár környékén készül - az sem felel meg az uniós szabványoknak. Ez a modell csak egy plusz 4 milliárd eurós ráfordítással, kiegészítő technikai beruházással tehető az uniós szabványok szerint is biztonságossá. Illés magyarázata szerint ez egy speciális belső héjszerkezet acélból, és feladata, hogy robbanás esetén ne szakadjon szét a burkolat, és bent maradjon a sugárzás. Nem sokat tehet a magyar kormány Magyarország megpróbálta mégis keresztülvinni a tervet, de az Európai Bizottság is úgy döntött, hogy az Euratom elutasító döntését támogatja - vázolta a döntéshez vezető utat a lap. Az Európai Bizottság még egy múlt heti ülésen döntött így, és ezzel gyakorlatilag megállította a Paks II. beruházást. Ez ellen Budapest két dolgot tehet - írja a Financial Times. Egyrészt megtámadhatja a Bizottság döntését, másrészt a magyar kormány dönthet úgy is, hogy egy teljesen új megállapodást köt és új partnert keres a beruházáshoz. Az Európai Bizottság múlt heti, Paksról is döntő ülésén jelen volt a 28 uniós biztos, vagyis Navracsics Tibor is. A döntés megváltoztatásához Magyarország perelhet, vagy újra kell tárgyalnia az energiaügyi megállapodást, megszüntetve az oroszok kizárólagos jogát a szállításra. Ha az oroszok visszautasítják a szerződés módosítását, ez lehet a paksi projekt vége - mondta Jávor Benedek európai parlamenti képviselő a Financial Timesnak. A PM-es politikust az Origo is kereste, de egyelőre nem értük el. Nem kötelező az oroszoktól venni Aszódi Attila, a paksi bővítésért felelős kormánybiztos korábbi nyilatkozataiban kifejtette, hogy ha működnek majd az új blokkok, elvileg nem lesz kötelező az oroszoktól venni a fűtőanyagot. Gyakorlatilag azonban Aszódi szerint ez nem lenne könnyű, mert jelenleg más nem gyárt az orosz reaktorral kompatibilis fűtőelemeket. Másrészt a Roszatom garanciája csak úgy érvényes, ha nem kerül idegen fűtőanyag a reaktorokba, tehát az első időszakban ragaszkodni kell az orosz szállításokhoz, állította a biztos. Egyelőre nincs válasz Kerestük a külgazdasági és külügyminisztert, deSzijjártó Péter jelenleg Szlovákiában van, egy informális miniszteri találkozón vesz részt. Munkatársai nem zárták ki, hogy rövidesen reagál, de biztosra nem ígérték. Próbáltunk reakciót kérni Aszódi Attilától is, aki a paksi bővítésért felelős kormánybiztos, de egyelőre nem sikerült elérni. Cikkünket folyamatosan frissítjük.


Dukovany budou bez Ruska, uvedli Hamáček s Havlíčkem. "Dotazník" už nebude potřeba

Ruské firmy by se podle ministra vnitra Jana Hamáčka (za ČSSD) neměly účastnit z bezpečnostního hlediska stavby nového bloku Jaderné elektrárny Dukovany ani jako členové konsorcia. Hamáček to uvedl v pořadu Otázky Václava Moravce. Podobný výrok zazněl i od ministra průmyslu a obchodu Karla Havlíčka (za ANO), ten ale stále připouští možnost, že se ruská firma Rosatom může účastnit v konsorciu. OhledněDukovanreagoval v neděli podobně další i vicepremiér a ministr průmyslu a obchoduKarel Havlíček (za ANO), který dosud zapojení Ruska prosazoval. Situace se změnila po sobotním zveřejnění informací o důvodném podezření, že do výbuchu muničního areálu ve Vrběticích na Zlínsku byli v roce 2014 zapojeni příslušníci ruské tajné služby. "Je to velmi málo pravděpodobné, takřka si to troufám vyloučit," řekl Havlíček v pořadu Partie na televizi Prima k účasti ruské firmy Rosatom na stavbě Dukovan, Rosatom je jedním z uchazečů. Havlíček ale stále připouští možnost, že se tato společnost může dostavby účastnit v konsorciu. Česko mělo v příštích dnech rozeslat zájemcům o stavbu Dukovan bezpečnostní dotazník. "Asi mohu říci, že nevím, co bych do toho dotazníku pro Ruskou federaci měl napsat, vzhledem k tomu, co se tady včera stalo," řekl k tomu v neděli v pořadu Otázky Václava MoravceHamáček, který je nyní také pověřen řízením ministerstva zahraničí. "Rosatom vyřadíme z možnosti účasti na tendru o dostavbu Dukovan během několika dní," uvedl. Ministr vnitra také v pořadu řekl, že se výbuch ve Vrběticích zřejmě odchýlil od plánu a neměl nastat na území Česka. Policie podle Hamáčka pracuje s variantou, že munice měla explodovat až později v Bulharsku. Důkazy o zapojení Ruska jsou podle Hamáčka dostatečné. V muničním skladu ve Vrběticích na Zlínsku explodovala munice 16. října 2014, při výbuchu zemřeli dva lidé. Další velká exploze pak nastala 3. prosince. "Dá se říci, že se při prvním výbuchu odehrálo něco jiného, než bylo plánováno," uvedl Hamáček. Připustil, že podle vyšetřování je pravděpodobné, že munice měla být v době plánovaného výbuchu až v Bulharsku. Případ by tak mohl mít spojitost s bulharským obchodníkem se zbraněmi Emilijanem Gebrevem, který byl v roce 2015 otráven, útok však přežil. Česko už na vyšetřování výbuchů s Bulharskem spolupracuje. Hamáček také řekl, že ruští agenti se o areál před výbuchem aktivně zajímali. Zda byli přímo na místě, neupřesnil. Z Česka bude kvůli případu vyhoštěno 18 pracovníků ruské ambasády, kteří byli identifikováni jako členové ruských tajných služeb. Rusko už podle Hamáčka chystá reciproční vyhoštění českých diplomatů z Moskvy. Hamáček neočekává, že by Rusko musel opustit také český velvyslanec v Moskvě Vítězslav Pivoňka. Bylo by to podle vicepremiéra disproporční a Česko by na takový krok muselo reagovat. Hamáček to uvedl v souvislosti se sobotní ruskou reakcí, podle které se ČR asi rozhodla kvůli obvinění uzavřít svou ambasádu v Moskvě. Vicepremiér také uvedl, že členské státy EU by mohly solidárně s ČR vyhostit ruské diplomaty, podle Hamáčka by to obvyklý krok. O solidaritu požádá na pondělním jednání rady ministrů zahraničních věcí zemí EU. Video: Policisté prohledávají epicentrum výbuchu ve Vrběticích (28. 6. 2016)


eneva 10. septembra (TASR) - Antiprotón a protón majú rovnakúhmotnos. Je to výsledok zatia najpresnejích meraní hmotnostiantiprotónu, ktoré uskutonil ... eneva 10. septembra (TASR) - Antiprotón a protón majú rovnakú hmotnos. Je to výsledok zatia najpresnejích meraní hmotnosti antiprotónu, ktoré uskutonil medzinárodný tím vedcov v Európskom centre pre jadrový výskum (CERN) v eneve.SkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamouSkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamou V roku 1930 anglický fyzik Paul Dirac postuloval existenciu antielektrónu. O dva roky neskôr sa túto tézu podarilo dokáza. V roku 1955 nasledoval antiprotón. Fyzici odvtedy skúmajú, i antihmota podlieha tým istým zákonom ako "normálna" hmota. Napríklad sa snaia zisti, i majú elementárne astice a ich antiastice rovnakú hmotnos, ako to predpovedá kvantová mechanika. Masaki Hori z univerzity v Tokiu a jeho kolegovia vyuili na odváenie antiastice protónu antiprotónový zdroj CERN. Antiprotóny naviedli do plynného hélia, priom niektoré sa integrovali do elektrónového obalu atómov hélia a postupne "padali" na jadro. Pri tomto pohybe vysielali elektromagnetické iarenie. Z frekvencie iarenia vedci odvodili hmotnos antiprotónu. Tá sa a na estnásmilióntinu zhoduje s hmotnosou protónu.


Atomowe odpady zostaną w Polsce. Jest plan budowy składowiska dla nowych elektrowni

W Polsce planowana jest budowa składowiska powierzchniowego dla odpadów promieniotwórczych, które ma być gotowe w momencie uruchomienia elektrowni jądrowej - poinformowała Polska Agencja Atomistyki (PAA). Ma powstać również głębokie składowisko, a jego eksploatację zaplanowano do 2152 r. Polska Agencja Atomistykiodpowiedziała na pytania PAP w sprawieplanów budowy elektrowni jądrowych w Polsceoraz małych i średnich reaktorów atomowych (SMR i MMR). Trwają bowiem prace nad nowym programem składowania odpadów promieniotwórczych."Krajowy plan postępowania z odpadami promieniotwórczymi i wypalonym paliwem jądrowym" został zaktualizowany w 2020 r. Agencja wyjaśniła, że celem planu jest wdrożenie ogólnokrajowego zintegrowanego systemu postępowania obejmującego wszystkie kategorie odpadów promieniotwórczych. Zakłada on "budowę składowiska powierzchniowego dla odpadów promieniotwórczych krótkożyciowych nisko- i średnioaktywnych, które ma być oddane do eksploatacji w momencie uruchomienia elektrowni jądrowej. Planowana jest również budowa głębokiego składowiska" - przekazała PAA.Dalsza część artykułu pod materiałem wideo"W krajowym planie oszacowano ilości odpadów promieniotwórczych, które będą przeznaczone do składowania w składowiskach: powierzchniowym i głębokim. Szacunki te nie biorą pod uwagę odpadów promieniotwórczych wygenerowanych z małych reaktorów modułowych (SMR) oraz mikroreaktorów modułowych (MMR)" - zaznaczono w odpowiedzi dla PAP.Agencja oceniła, że"składowanie odpadów (...) w głębokich strukturach geologicznych stanowi najbezpieczniejszą (...) opcję", dodając, że w Polsce nie ma takiego składowiska. PAA poinformowała, że najbardziej zaawansowane prace dotyczące budowy głębokiego składowiska prowadzone są przez: Francję (projekt Cigeo), Finlandię (Onkalo) oraz Szwecję (Forsmark).Każdy projekt poprzedzony jest wieloletnimi badaniami i analizami prowadzonymi w podziemnych laboratoriach, mającymi na celu identyfikację potencjalnych zagrożeń wynikających ze składowania odpadów wysokoaktywnych - zaznaczyła agencja. "Dobrą praktyką będzie przyjęcie podobnego modelu (...)" - oceniła.PAA dodała, że w Polsce rozważane są dwie opcje głębokiego składowiska. "Pierwsza z nich zakłada wspólną lokalizację SGOP (Składowisko Głębokie Odpadów Promieniotwórczych) wraz z podziemnym laboratorium badawczym" - wyjaśniła. Drugą opcją jest wybudowanie laboratorium w innym miejscu niż planowane SGOP. "Celem budowy podziemnego laboratorium badawczego jest m.in. prowadzenie prac poprzedzających powstanie składowiska głębokiego" - podała agencja.PAP zadała też pytanie o harmonogram prac związanych z tworzeniem składowisk odpadów promieniotwórczych. PAA wskazała, że jest on zawarty w uchwale Rady Ministrów z 21 października 2020 r. w sprawie aktualizacji "Krajowego planu postępowania z odpadami promieniotwórczymi i wypalonym paliwem jądrowym". Zgodnie z uchwałą budowę nowego składowiska powierzchniowego odpadów promieniotwórczych (NSPOP) zaplanowano na lata 2028–2032, uzyskanie pozwolenia na użytkowanie NSPOP i zezwolenia na eksploatację NSPOP na lata 2031–2032, aeksploatację na okres 2033-2152. Zamknięcie składowiska powierzchniowego przewiduje się w latach 2153–2163.Zgodnie z uchwałą RM po zamknięciu składowiska miałby być prowadzony jego długookresowy monitoring.W przypadku składowiska głębokiego w zależności od wariantu harmonogram przygotowań zakłada: "prowadzenie badań w PURL (Polskie Podziemne Laboratorium Badawcze) oraz szczegółowych badań w lokalizacji składowiska, opracowanie, koncepcji projektowej SGOP – około 15 lat, przygotowanie dokumentacji z zakresu bezpieczeństwa jądrowego i ochrona radiologiczna (BJiOR) do zezwolenia na budowę, wniosku koncesyjnego na budowę oraz OOŚ dla składowiska – 5 lat, zatwierdzenie dokumentacji i uzyskanie decyzji – około 5 lat, a budowa składowiska zależnie od wariantu – około 7–10 lat".Według PAA Polska ma odpowiednie warunki do budowy głębokiego składowiska."Analiza (...) wykazała, że do celu głębokiego składowania odpadów promieniotwórczych, ze względu na właściwości (...) nadają się trzy rodzaje formacji skalnych: złoża soli kamiennej Niżu Polskiego, utwory ilaste Monokliny Przedsudeckiej oraz skały magmowe i metamorficzne północno-wschodniej Polski" - wymieniła PAA, zaznaczając, że rozwój Programu Polskiej Energetyki Jądrowej (PPEJ) "wymaga ponownej weryfikacji budowy geologicznej kraju dla budowy i eksploatacji składowisk odpadów promieniotwórczych".Jak podkreśliła PAA, "regulacje krajowe powinny umożliwić udział obywateli w konsultacjach dotyczących przyszłego składowiska".Agencja dodała, że obecnie w Polsce znajduje się jedno składowisko powierzchniowe, które funkcjonuje od 1961 r. w miejscowości Różan nad Narwią w odległości ok. 90 km na północny wschód od Warszawy. Ma ono status Krajowego Składowiska Odpadów Promieniotwórczych (KSOP). Mieści się na terenie dawnego fortu wojskowego i zajmuje powierzchnię 3,045 ha - podała PAA. "Przeprowadzane kontrole odpadów promieniotwórczych na terenie KSOP nie wykazują zagrożenia dla ludności i środowiska" - podkreśliła PAA.


Negyven munkást érhetett radioaktív sugárzás

Kövesse az Indexet Facebookon is! Több mint negyven munkás lett kitéve radioaktív sugárzásnak egy indiai atomerőműben két szivárgás során az elmúlt öt hétben, jelentették be a létesítményt üzemeltető vállalat ügyvezetői. Az első eset még június 23-án történt, akkor 38 ember kapott tríciumsugárzást egy karbantartási munka során a Rádzsasztán atomerőműben. Köztük ketten az éves maximális határértéknek megfelelő dózist kaptak, de az incidens óta az összes érintett visszatért a munkába, mondta az erőmű egyik ügyvezetője. A trícium a hidrogén radioaktív izotópja. A második szivárgás előző csütörtökön történt, akkor további négy munkás kapott sugárzást egy hibás tömítés javítása közben. „A munkások az éves határérték 10-25 százaléka közti sugárzásnak voltak kitéve. Ilyen kis szivárgások sokszor történnek, de nem veszélyesek„ – mondta C. P. Jamb, az erőmű igazgatója. Energiaéhségének növekedésével párhuzamosan India jelentős atomipari fejlesztéseket tervez, az országban számos orosz, japán, amerikai és francia technológián alapuló erőmű van építés vagy tervezés alatt. A kormány 2050-re a jelenlegi háromról 25 százalékra tervezi növelni az atomenergia arányát az ország energiaellátásában. Ugyanakkor környezetvédő szervezetek komoly aggályaiknak adtak hangot az indiai atomipar biztonságát illetően, arra figyelmeztetve, hogy az ország nukleáris erőműveiben gyakoriak a hanyagság és a rossz karbantartás miatti kisebb szivárgások, a felügyeleti szervek pedig nem rendelkeznek megfelelő munkaerővel és anyagi eszközökkel feladatuk ellátásához. Kövesse az Indexet Facebookon is!


KDR ako hrozba: Ministri obrany Junej Kórey a USA sa chystajú rokova, vány dôvod

Juhokórejský minister obrany I ong-sup a jeho americký náprotivok Lloyd Austin budú poas nasledujúceho týda vo Washingtone rokova o bezpenosti na Kórejskom polostrove a prostriedkoch na odstraenie hrozieb zo strany KDR. TASR správu prevzala v pondelok z agentúry Jonhap, ktorá sa odvoláva na juhokórejské ministerstvo obrany. Stretnutie I ong-supa a Austina je naplánované na piatok (29. júla).Krajiny posilujú spoluprácu v oblasti obrany. Reagujú tým na moný nárast napätia, ktorý by mohol nasta po prípadných jadrových testoch alebo alích provokaných krokoch Pchjongjangu. Pôjde o druhé osobné stretnutie týchto dvoch ministrov obrany. I ong-sup a Austin rokovali minulý mesiac na fóre ministrov obrany ázijských krajín v Singapure, pripomína Jonhap. I ong-sup sa má v stredu vo Washingtone zúastni aj na slávnosti pri príleitosti dokonenia pamätnej steny s menami amerických a juhokórejských vojakov, ktorí prili o ivot poas kórejskej vojny v rokoch 1949-1953. KDR vytiahla na USA znepokojivé obvinenie: Poda nich malo Rusko pravdu KDR vytiahla na USA znepokojivé obvinenie: Poda nich malo Rusko pravdu


Broń atomowa z Niemiec do Polski? Trwa spór z udziałem amerykańskich dyplomatów

Amerykańscy dyplomaci wykorzystują niemiecki spór o stacjonowanie głowic atomowych – pisze "Frankfurter Allgemeine Zeitung". Niemiecki dziennik ocenia w poniedziałek, że amerykańscy dyplomaci wykorzystująspór w niemieckiej koalicji o rozlokowanie w RFN amerykańskich głowic atomowychi udział w odstraszaniu nuklearnym, by przypomnieć o swych zarzutach wobec Niemiec, ale i sformułować nowe propozycje. "Po tym, jak pod koniec zeszłego tygodnia już tylko połowicznie obecny w Berlinie amerykański ambasador Richard Grenell zaapelował w artykule prasowym do rządu federalnego, by nie stawiał pod znakiem zapytania swego udziału w odstraszaniu nuklearnym, jego koleżanka w Warszawie zasugerowała Polskę jako nową lokalizację amerykańskich bomb atomowych" – pisze "Frankfurter Allgemeine Zeitung". Mowa tutaj o wpisie ambasador Georgette Mosbacher, która zasugerowała takie rozwiązanie w ostatni piątek. Toczący się w Niemczech od lat spór o broń atomową odżył przy okazjiplanów związanych z wymianą przestarzałych myśliwcówTornado, zdolnych do przenoszenia amerykańskiej broni jądrowej na maszyny F-18. Sprzeciw wobec tych planów wyrazili przewodniczący koalicyjnej SPD Norbert Walter-Borjans oraz szef klubu tej partii w Bundestagu Rolf Muetzenich. Ich zdaniem, Niemcy nie powinny się godzić na dalsze stacjonowanie w przyszłości na swym terytorium amerykańskich głowic atomowych. Na wypowiedzi liderów SPD ambasador Grenell zareagował w artykule, opublikowanym na łamach dziennika "Die Welt" w ubiegłym tygodniu. "Najwyższy czas, by Niemcy, zamiast podkopywać solidarność, która stanowi fundament atomowego odstraszania NATO, spełniły swoje zobowiązania wobec partnerów w sojuszu i systematycznie inwestowały w nuklearne współdzielenie w ramach NATO" – napisał ambasador USA. I zaapelował do politycznych przywódców Niemiec, a w szczególności do SPD, by wyraźnie potwierdzili, iż RFN dotrzyma tych obietnic. „FAZ” ocenia, że Grenellowi, który od niedawna pełni też obowiązki szefa Wywiadu Narodowego, „mogło umknąć” to, iż jeszcze przed jego interwencją rząd federalny potwierdził zarówno udział RFN w nuklearnym odstraszaniu, jak i wypełnianie zobowiązań w ramach NATO. Wypowiedzi liderów SPD jednoznacznie skomentował szef niemieckiej dyplomacji Haiko Maas. - Jednostronne kroki, które podkopują zaufanie naszychnajbliższych partnerów, nie zbliżają nas do celu, jakim jest świat wolny od broni atomowej. Wręcz przeciwnie. Osłabiają nasze sojusze – oświadczył Maas, cytowany przez "FAZ". Gazeta wskazuje, że także Rolf Muetzenich odpierał zarzuty o podkopywanie współpracy w ramach Sojuszu. W wywiadzie dla grupy medialnej Funke ocenił, że to prezydent USA Donald Trump jest tym, który dzieli NATO. Podkreślił też, że "w żadnym wypadku nie kwestionuje NATO czy też niemieckiego członkostwa w Sojuszu". Jak ocenił, "nie byłoby jednak dobrze dla Sojuszu Północnoatlantyckiego", gdyby narzędziami, jakie ma do dyspozycji, były jedynie amerykańskie głowice atomowe ulokowane w Niemczech czy w innym miejscu. (kw)


Teherán szerint terrortámadás történt az egyik urándúsítóban

Terrorcselekmény következtében történt üzemzavar vasárnap a natanzi urándúsítóban - mondta  Ali Akbar Szálehi, az iráni atomprogram vezetője, akit az iráni állami tévé idézett. Szálehi leszögezte, hogy a nemzetközi közösségnek és a Nemzetközi Atomenergia-ügynökségnek (IÁ) reagálnia kell a nukleáris terrorizmus eme esetére. Irán fenntartja a jogot, hogy válaszlépéseket tegyen az elkövetők ellen - tette hozzá. Behruz Kamalvandi, az iráni atomenergiai hivatal szóvivője vasárnap közölte, hogy üzemzavar volt az Iránban, az ország középső részén, a Natanz városánál működő atomipari létesítménynél. İran, uranyum zenginleştirme faaliyetlerine başlanmasından bir gün sonra Natanz tesislerine yönelik "nükleer terör" saldırısı gerçekleştirdiğini duyurdu.pic.twitter.com/51xN0MxtDp Éppen előző este helyezték üzembe Natanzban az új, nagyobb teljesítményű urándúsító centrifugákat, amelyek működtetése sérti az iráni atomprogramról 2015-ben aláírt nemzetközi megállapodást. Tavaly júliusban rejtélyes eredetű robbanás rázta meg a natanzi üzemet, amiről az iráni hatóságok később azt közölték, szabotázs történt. Megfigyelők szerint Izrael hajthatott végre támadást az urándúsító üzem ellen. Az izraeli közszolgálati rádió meg nem nevezett hírszerzési forrásokra hivatkozva közölte, hogy a Moszad hajtotta végre a kibertámadást az urándúsító ellen. A Kan rádió nem közölte, hogy melyik ország hírszerzésére hivatkozott híradásában.


Százezerszerese a radioaktivitás a normálisnak a fukusimai erőműben

A fukusimai atomerőmű egyik turbinacsarnokának aljában felgyülemlett víz radioaktivitása továbbra is magas, de nem a normális szint tízmilliószorosa, mint vasárnap közölték, hanem csak a százezerszerese - közölte az erőművet működtető tokiói áramszolgáltató hétfőn. A tengervíz sugárszennyezettsége is magas, 30-40 méterre a reaktoroktól több mint ezerszerese a megszokott szintnek. Nagy a tengervíz sugárszennyezettsége a Fukusima-1 atomerőmű ötös és hatos reaktorának közelében is, amelyek nem szenvedtek nagy károkat a március 11-i földrengésben és szökőárban - közölte hétfőn a japán atomenergia-biztonsági ügynökség. Az ötös és hatos reaktortól mindössze harminc méternyire a radioaktív jód szintje a vízben 1150-szeresen haladja meg a határértéket. Mindeddig az atomerőműtől délre, a megrongálódott egyes, kettes, hármas és négyes reaktor mellett vettek mintát a tengervízből, s vasárnap ott a jód 131-es izotópjának a mértéke kétezerszerese volt a határértéknek. Magyar idő szerint hétfőn napközben a fukusimai atomerőmű épületén kívül is extrémen magas radioaktivitású vizet találtak - írja aBBCbrit közszolgálati médium. Korábban csak az épület belsejében mértek ilyen magas értéket. A TEPCO szerint nincs bizonyíték arra, hogy szennyezett víz eljutott volna a tengerbe.Továbbra sem tisztázódott azonban, mitől ugrott meg a sugárzás mértéke a második reaktorblokk turbinacsarnokának vizében. A fukusimai erőművet üzemeltető Tokyo Electric Power (TEPCO) szerint lehetséges, hogy megrepedt a reaktorblokkot körülvevő, rozsdamentes acélból készült burok, és onnan szivárog a radioaktív víz a szabadba. Az atomenergia-biztonsági ügynökség szakértői úgy vélekedtek, hogy kicsi a valószínűsége a védőburok közvetlen sérülésének, de minden lehetőséget figyelembe vesznek. Az atomenergia-biztonsági ügynökség közlésével egy időben tartott sajtóértekezletet Edano Jukio kormányszóvivő. Elképzelhető, hogy részlegesen megolvadtak a fűtőelemek a második reaktorblokkban, és emiatt ugrott meg a radioaktivitás szintje a blokk turbinacsarnokának vizében - mondta. A szóvivő "elfogadhatatlannak" nevezte, hogy a TEPCO vasárnap hibásan mérte meg a vízben a sugárzás szintjét. A vállalat szakemberei vasárnap este elismerték, hogy hibás mérést végzett az ezzel megbízott alkalmazott, mert nem ellenőrizte azt a mérést, amely szerint a víz radioaktivitása tízmilliószorosa volt a normális szintnek. Mindazonáltal a valódi sugárzási szint is magas, a természetesnek százezerszerese volt. Mielőtt kiderült a tévedés, a japán és a globális média többször is közölte a hibás értéket, amivel tovább fokozta az emberek idegességét. A TEPCO hétfőn bejelentette, hogy a kettes reaktor turbinacsarnokának aljában felgyülemlett víz radioaktivitása továbbra is magas, de ez a víz "nem került a tengerbe". A radioaktivitás szintje továbbra is ezer millisievert óránként, amely az ott dolgozókra vonatkozó éves határérték négyszerese (az egyes reaktorban ez az érték csupán 0,4 millisievert óránként). Mielőtt azonban folytatnák az atomerőmű hűtőrendszerének helyreállítását, a több száz tonna sugárszennyezett vizet ki kell szivattyúzni a reaktorblokkból.


A szupernehéz elemek a fejünk felett vannak

Az ununpentium felfedezésével a periódusos rendszer VII. periódusa lezártnak tekinthető, ám a sor vége még nyitott. Az uránnál nehezebb elemek furcsa birodalmával a mindennapi életben is találkozhatunk. A 115-ös elem (szabványos ideiglenes nevén ununpentium) előállítását már 2004-ben bejelentette egy dubnai orosz és egy livermore-i amerikai, egymással együttműködő kutatócsoport, a felfedezés elismeréséhez azonban az kellett, hogy egy független laboratórium sikeresen megismételje a kísérletet. Az igazolást idén augusztusban a svédországi Lund Egyetem kutatócsoportjajelentette be. Az ununpentium legstabilabb izotópjainak egyötöd másodperc a felezési ideje, tehát az emberiség által eddig előállított 80 ununpentium atom egyike sincs már meg. Az ununpentium akkor kap majd végleges nevet, ha további kísérletek is megerősítik a létezését. Két szomszédja atavaly megerősítettés elnevezett 114-es rendszámú livermorium (Lv) és a 116-os rendszámú flerovium (Fl). Ez azonban még nem a periódusos rendszer vége. Nincs elméleti határ Mivel eredeti táblázata hiányos volt, a periódusos rendszert megalkotó kémikus,Mengyelejevfeltételezte, hogy a rendszer lyukaiba addig még fel nem fedezett elemek kerülnek. Az alumínium és a szilícium alá például az ekaalumíniumot, illetve az ekaszilíciumot javasolta (a szankrit „eka” szó jelentése: „egy”), ezeket ma galliumként és germániumként ismerjük. Mengyelejev az új elemek kémiai tulajdonságaikat is sikeresen megjósolta. Ma már általánosan elfogadott, hogy a kémiai elemek periódusos rendszere korlátlanul folytatható, az egyre növekvő rendszámú elemek sorának nincs elméleti felső határa.Az új bejelentéssel a periódusos rendszer a hetedik periódusig (VII) lezártnak tekinthető (lásd az alábbi ábrán). A 117-es rendszámú, átmenetileg ununseptiumnak nevezett elem előállításáról ugyanis már 2010-benbeszámoltak orosz fizikusok. A sort lezáró, 118-as rendszámú ununoktium létezése azonban még megerősítésre vár. A várakozások szerint ez az elem nemesgázként viselkedne (Mengyelejev ekaradonnak nevezte volna el). Clinton Nash amerikai professzor szerint azonban az ununoktium – ha sikerülne makroszkopikus mennyiségben előállítani – normál hőmérsékleten és nyomáson szilárd, higanysűrűségű nemfém lenne, sok vegyülettel. Eddig hét vagy nyolc ununoktium atommagot állított elő az emberiség, 2002-ben és 2006-ban, azok 0,9 ms felezési idővel elbomlottak. Még elektronokkal "felöltözni" sem volt idejük. Hol vannak?A Földön jelenleg a 92-es rendszámú urán a legnehezebb elem a természetben, de van bizonyíték arra, hogy ennél nagyobb rendszámú, úgynevezett transzurán elemek léteztek a geológiai múltban. A gaboni Oklóban például egy olyan „természetes atomreaktort” fedeztek fel, melyben kétmilliárd évvel ezelőtt játszódtak le maghasadásos reakciók, és ennek melléktermékeként transzurán elemek is létrejöttek (de azóta elbomlottak). Neptúnium és plutónium pedig – nyomnyi mennyiségben – ma is keletkezik uránércekben.Transzurán elemek a mesterséges atomreaktorokban is létrejönnek. A neptúnium, plutónium, amerícium stabilabb izotópjainak (ezek mindalfa-bomlóak) felezési ideje évezredekben, sőt évmilliókban mérhető, reaktorbeli lebomlásuk tehát nem tud lépést tartani keletkezésükkel. Szupernóvákban, a csillag magjának felrobbanásakor is nagy mennyiségben keletkeznek transzurán elemek. Szupernóvák színképeinek vizsgálatakor kimutattak ameríciumot (rendszáma 95). Az amerikai Burbidge professzor már 1956-ban a 98-as rendszámú kalifornium egyik izotópjának bomlási tulajdonságaival próbálta magyarázni a szupernóvák fénygörbéjének formáját (kaliforniumot először 1950-ben állítottak elő).Mire jók?A neptúnium, a plutónium és az amerícium elvileg alkalmas nukleáris fegyver gyártására, mindháromnak van hasadó izotópja. Gazdasági is technológiai okok miatt közülük csak a plutóniumból gyártottak bombát. A Nagaszakira dobott bomba, a Fat man plutónium-239-et tartalmazott (az elem neve után álló szám az atommagjában levő protonok+neutronok száma).Nagyenergiájú neutronok érzékelésére neptúnium-237-et tartalmazó detektorokat használnak. Az amerícium-241-et füstdetektorokban használják. Ennek az izotópnak a sugárzása ionizálja a detektor lemezei közötti levegőt, ami így vezetővé válik. Ha füst kerül a lemezek közé, a térrészen átfolyó ionáram lecsökken és az érzékelő jelez. Egy ilyen detektor 0,2 mikrogram ameríciumot tartalmaz gyártáskor, ennek fele 432 év alatt bomlik le neptúniumra. Nagyon valószínű, hogy a tisztelt olvasó közelében előfordultak már ezek a transzurán elemek, ha pedig radiográfiával foglalkozik, akkor ez biztosra vehető, mert hordozható gamma sugárzójában is amerícium van. A most elismert ununpentiumot amerícium-243 és kalcium-48 magok ütköztetésével állították elő.A kűrium-242 és -244 alfa sugárzása még intenzívebb, mivel ezeknek az izotópoknak 163 nap, illetve 18 év a felezési ideje. Oxidjukat radioizotópos termoelektromos generátorban használhatják, Naptól távol küldött űrszondáknak a jövőben kűrium-244 lehet az energiaforrása. Sugárforrásként már eddig is használtak kűrium-244-et, például a Mars Exploration Roverben. Míg az ameríciumból kilónyi mennyiségeket gyártottak le, a kűriumból grammokat.A berkéliumnak és a többi, nehezebb transzurán elemnek – egyelőre - nincs gyakorlati felhasználása. Ezeket az izotópokat tudományos alapkutatásra, azaz további transzuránok előállítására használják. A kalifornium-252 erős neutronforrás, egy mikrogrammja 139 millió neutront bocsát ki percenként. E tulajdonsága miatt indítóforrásnak használják atomreaktorokban, valamint neutronforrásnakaktivációs analízisnél.Miért bomlanak a nagyok? Mint már említettük, a Földön jelenleg a 92-es rendszámú urán a legnehezebb elem a természetben, amely nagyobb mennyiségben is előfordul. Ám az urán is bomlik, és hosszú idő múlva elfogy majd. Ennél azonban gyorsabban bomlanak a transzurán elemek: minél nehezebbek, annál gyorsabban. Első közelítésben azért nem stabilak a transzurán elemek atommagjai, mert míg az atommagot összetartó magerők rövid hatótávolságúak (csak a szomszédos nukleonok között hatnak), addig a taszító elektromos erők messzire hatnak és összeadódnak. Az úgynevezett Coulomb-taszítás azonban csak protonok között lép fel (a legegyszerűbb hidrogént kivéve nincs is kizárólag protonokból álló mag), így ez a magyarázat megengedné a csupa neutronokból felépülő magok létezését. APauli-elvazonban tiltja az azonos állapotú nukleonokat egy atommagban, így az újabb neutronok csak lazábban kötődhetnek, ami a stabilitás szempontjából kedvezőtlen. Újabb elméletek szerint azonban elképzelhető, hogy a transzurán elemek birodalmában léteznek úgynevezett stabilitási szigetek, amikor a megfelelő proton-neutron arány esetén viszonylag stabil elemek is létrejöhetnek. A fizikusok szerint a most megerősített ununpentium is egy ilyen szigeten helyezkedik el (további részletekért lásd keretes írásunkat). A sziget csúcsa Ha a fentieket figyelembe vesszük, akkor még egy további korrekcióra van szükség. A páros protont és páros neutront tartalmazó magok ugyanis stabilabbak, a páratlan protont és páratlan neutront tartalmazók pedig bomlékonyabbak az itt leírtak szerint előrejelzettnél. Ennek az eltérésnek az abszolút értéke a tömegszám -3/4-edik hatványával arányos. Ha az egyik nukleonból páros számú van, a másikból páratlan, erre a korrekcióra nincs szükség. Az itt leírt szabályszerűség a teljes magra vonatkozik (a mag teljes lebontásáról szól) és nem árul el semmit a „legkülsőbb” nukleon kötési energiájáról. Erről az derült ki, hogy azok a magok a különösen nehezen „ionizálhatóak”, amelyekre N, Z vagy N+Z értéke 2, 8, 20, 28, 50, 82 vagy 126. A 126-os rendszámú elem tehát várhatóan tartósabb lesz szomszédainál. Ha a neutronszám-protonszám diagramon ábrázoljuk az eddig felfedezett vagy előállított atommagokat, kirajzolódik a „stabilitás szigete”: egy, a környezeténél stabilabb tartomány a 110-es rendszám környékén. Lakói szupernehéz szférikus atommagok. Ez a sziget még nincs teljesen feltérképezve, eddig ismert legmagasabb, azaz legstabilabb pontja a 114-es rendszámú fleorium-289 1,1 perces felezési idővel. A fizikusok úgy sejtik, hogy a most megerősített ununpentium, vagyis ekabizmut egyik izotópja lesz a sziget csúcsa.


Német gyár segíthette az iráni atomprogramot

Egy a németországi Ruhr-vidéken, Dinslakenben található rejtélyes gyár is segíthette az iráni atomprogramot európai biztonsági szakértők szerint - írta kedden a The Washington Post című amerikai napilap internetes változata. A 70 ezres német városban létesült, egykor az iráni hírszerzéssel is kapcsolatban álló gyárban úgynevezett kettős felhasználású, polgári és katonai célokra is felhasználható termékeket és technológiákat alkalmaztak. Nevük elhallgatását kérő nyugati szakértők szerint ezek akár az iráni atomprogram támogatására is szolgálhattak. A nagynyomású gáztartályok előállításával foglalkozó MCS Technologies tulajdonosai az alkalmazottak szerint nem igazán erőlködtek, hogy cégük profitot termeljen, a potenciális befektetőket pedig elküldték. A vállalat végül március 29-én bezárta
kapuit. MTI


Mottakí: Irán potrebuje 10 a 15 jadrových elektrární

Mottakí na bezpenostnej konferencii v Bahrajne tie vyjadril alie pochybnosti ohadne dohody navrhnutej OSN o jadrovom palive, ktorej cieom má by zmiernenie medzinárodných obáv v súvislosti s iránskymi jadrovými ambíciami. MANAMA. Irán potrebuje desa a 15 jadrových tovární na výrobu elektriny, povedal dnes iránsky minister zahraniných vecí Manúehr Mottakí. Zárove zdôraznil, e Teherán je odhodlaný pokraova v nukleárnych aktivitách, o ktorých sa Západ domnieva, e sú zamerané na výrobu bômb.SkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamouSkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamou "Predovetkým si myslím, e môeme jednoducho úplne zanecha túto vec, alebo môeme navrhnú nieo umiernenejie, istý druh strednej cesty... Irán toto urobil," dodal. Irán iadal o kúové dodatky k navrhovanej dohode, na základe ktorej by vyviezol veké mnostvo svojho nízko obohateného uránu do zahraniia a výmenou by dostal jadrové palivo pre svoj výskumný reaktor v Teheráne. Krajina tvrdí, e je jej jadrový program je zameraný výlune na výrobu elektriny, aby mohla vyváa viac ropy a plynu. "Potrebujeme desa a 15 jadrových tovární na výrobu elektriny v naej krajine," upresnil Mottakí. Irán má v súasnosti jednu jadrovú elektráre, ktorú buduje Rusko. Zdroj: Reuters