Szorongató félelmek egy évvel a japán cunami után

Egy évvel a pusztító földrengés és cunami után még mindig százezrek élnek ideiglenes szállásokon Japánban. Az újjáépítés annak ellenére lassan halad, hogy annyi pénzt szánnak rá, amelyből kétszer vissza lehetne fizetni a teljes magyar államadósságot. A szigetország teljes gazdaságát megviselte a katasztrófa, de a kormány reméli, végül jól jönnek ki a helyzetből. Az emberek fegyelmezettek, de türelmetlenek, a lelkekre pedig újfajta félelem telepszik. "Azonnal tudtam, hogy nagy katasztrófa történt"- írta az [origo]-nak Ben Takeshi, egy japán-amerikai fiatalember, aki egy tokiói irodaházban volt tavaly március 11-én délután háromnegyed háromkor, amikor a Richter-skála szerint kilences erősségű földrengés rázta meg Honsú szigetének északkeleti részét, elindítva Japán történetének egyik legsúlyosabb katasztrófasorozatát. A földrengés ugyan szinte mindennapos a kőzetlemezek találkozásánál fekvő Japánban, de Ben Takeshi szerint egy éve az epicentrumtól több mint háromszáz kilométerre lévő Tokióban is lehetett érezni, hogy ez nem szokásos rengés: a magas épületek méterekre kilengtek, repült a polcokról minden, dőlt a berendezés. A földrengés erejét jelezte, hogy elgörbült az antenna a főváros egyik jelképének számító Tokyo Tower tetején. A Geological Survey tudományos amerikai kormányügynökség szerint az egy évvel ezelőtti földrengés a negyedik legerősebb volt 1900 óta a világon. Maga a földrengés ennek ellenére sem okozott volna különösen nagy károkat, hiszen Japánban az épületek fel vannak készítve hasonlókra. A tengerfenéken kipattant rengés azonban cunamit, szökőárt indított el, és ez letarolta Tohoku régió északkeleti partvidékét - főként Ivate, Mijagi és Fukusima prefektúrában -, és az utóbbi két és fél évtized legsúlyosabb nukleáris balesetét, a fukusimai atomerőmű-katasztrófát okozta. "A hírekben először az volt, hogy a jelentős földrengés súlyos károkat okozhatott, de aztán megláttam a tévében a helikopterekről készült felvételeket. A szökőár a kamerák előtt nyelt el egy egész várost" - emlékezett vissza az [origo]-nak az első órákra Takeshi. A február végi rendőrségi összesítés szerint 15 853 ember halt meg (ebből 9512 Mijagi, 4670 Ivate prefektúrában), 3282-en pedig eltűntek - valószínűleg az óceánba vesztek. A sebesültek száma meghaladta a hatezret. Még mindig százezrek várnak az újjáépítésre Egy évvel a katasztrófa után még mindig 338 ezer ember él kitelepítettként. Többségüknek egyszerűen nincs hová mennie, mert elpusztult az otthonuk, kisebb részük pedig a leolvadt fukusimai atomerőmű katasztrófája miatt nem térhet vissza a kiürített zónába. Utóbbiból egész közösségek kényszerültek költözni: Tomioka városának 3200 lakója például az iskolával együtt áttelepült a zónán kívül eső Korijaméba. Ben Takeshi szerint nagyon sokan, főleg idős emberek még mindig az úgynevezett ideiglenes házakban, vagyis barakkokban és konténerekben laknak, és segélyszervezetek adományaira szorulnak. Bár a japánok hagyományosan türelmes, fegyelmezett emberek, a konténerek pedig állítólag fel vannak szerelve a modern háztartás minden kellékével, az egy éve megoldatlan lakáshelyzet miatt azért már sokan elégedetlenek. Konténerváros Mijagi prefektúrában. A többi képért kattintson a fotóra! "Én a politikát hibáztatom" - mondta egyikük, a 61 éves Munakata Kazuko, aki Szendai mellett él egy konténertelepen. A Recovering Tohoku című, angol nyelvű honlap tudósítása szerint Munakata a központi kormány és a helyi hatóságok közti rossz együttműködésre panaszkodott. "Nem mondhatnám, hogy elégedett vagyok" - mondta a 74 éves Hirojama Cugio is, aki szerint eddig csak egy nagy kerettervet mutattak nekik, pedig ők a részletekre lennének kíváncsiak. Megsínylette a gazdaság is A teljes újjáépítés az egyébként optimista kormányzati tervek szerint is tíz évet vehet igénybe. A japán kormány eddig három nagy program keretében összesen 18 ezer milliárd jent (majdnem ötvenezer milliárd forintot, a magyar államadósság kétszeresét) szánt az újjáépítésre, és további 2,5 ezer milliárd jent (6,5 ezermilliárd forintot) különítenek el a gazdaság fellendítésére. Erre nagy szükség is lenne, hiszen a földrengés gazdasági következményei is katasztrofálisak. Tavaly három évtized után először negatív lett az ország kereskedelmi mérlege, 2,5 ezer milliárd jennel magasabb volt az import értéke, mint az exporté. Csak Mijagi prefektúrában száztízezer munkahely szűnt meg, főleg a mezőgazdaságban és a halászatban: a cunami miatt több mint 23 ezer hektár mezőgazdasági terület vált művelhetetlenné, és hatalmas károkat szenvedett a halászflotta is. Az északkeleti Mijako városának kikötőjében például a szökőár előtt 960 halászhajó horgonyzott, mára csak hatvan maradt. Szuzuki Eidzsi földműves elpusztult otthona előtt, kezében a cunamiról készült fotó. További képekért kattintson a fotóra! Japán számára különösen nagy feladatot jelent az energiaellátás. A földrengés előtt a villamos energia harminc százalékát biztosította 54 atomreaktor, és tervbe volt véve kilenc új építése is, ezzel az arányt ötven százalékra növelték volna 2030-ig. A katasztrófa után a terveket elvetették, és a kormány azt a lehetőséget sem zárta ki, hogy teljesen felhagy a nukleáris energia alkalmazásával, ha az erőművek nem mennek át a biztonsági teszteken. 2012 januárjában az erőművek többsége még mindig nem üzemelt. Lehetőség a szerencsétlenségben "Az 1970-es években Japán megszenvedett két olajválságot, és akkor úgy tűnt, hogy az autóipar teljesen összeomlik az árak miatt" - mondta egy februári újjáépítési konferencián Sikata Norijuki, a globális kommunikációért felelős helyettes államtitkár. A japán gyártók akkor úgy reagáltak, hogy üzemanyag-takarékos járműveket fejlesztettek ki, amivel világelsővé váltak. "A lehetőség adott ebben a szerencsétlenségben is" - mondta Sikata. "A nukleáris energiát korábban olcsónak tartották, mert nem kellett üzemanyagot importálni a tengerentúlról, de itt az idő újraértékelni a költségeket" - fogalmazott az energiaellátással kapcsolatban Sikata, aki azt ígérte, a kormány nyárra elkészül az új energiastratégiával. Ez egyebek mellett energiatakarékossági programokra, illetve a megújuló források, a nap- és a szélenergia kiaknázására tesz majd javaslatot. A szélenergia mellett szól, hogy a Kamiszu szélpark sérülés nélkül átvészelte a cunamit, pedig épp a hullám útjában állt. Ételosztásra várnak kitelepített idős emberek Mijagi prefektúrában. További képekért kattintson a fotóra! Összetartás és újfajta félelem A katasztrófasorozat és az egy éve tartó bizonytalanság nemcsak a gazdaságot, az emberek lelkét is megviselte. Egy friss kutatás szerint a Mijagi prefektúrában található, a cunami által is érintett Isinomaki és Onagava városában az emberek ötöde álmatlansággal és más pszichikai problémákkal küzd. Öt százaléknál különösen súlyos tüneteket, például öngyilkossági hajlamot tapasztaltak a pszichiáterek. "Japánban nem voltak olyan nagy hagyományai az önkéntes munkának vagy a jótékony felajánlásoknak, mint Amerikában vagy Európában, de ez a katasztrófa után megváltozott. Sokan fogadtak be az otthonukba menekülteket, pedig ez korábban elképzelhetetlen lett volna" - írta az [origo]-nak Takeshi, aki szerint a katasztrófa és az azt követő küzdelem megerősítette a japánok nemzeti büszkeségét és összetartozás-tudatát is. Ennek ellenére a japánok Takeshi szerint mégsem optimisták, inkább "újfajta félelem" telepszik rájuk. Ennek sokféle oka van: a legközvetlenebb a sérült atomerőmű által jelentett nukleáris fenyegetés, de aggódnak a gazdaság és a demográfiai helyzet miatt is. Leginkább az az érzés keríti egyre inkább hatalmába az embereket, hogy országuk lassan, de elveszíti jelentőségét, mivel Dél-Korea és főleg Kína is sokkal gyorsabban fejlődik, mint Japán, utóbbi ráadásul gyors ütemben fegyverkezik is.


Darabokra szedték Bush klímatervét

George W. Bush, az Egyesült Államok elnökebejelentette, hogy Amerika 2025-ig megállítja az üvegházhatású gázok kibocsátásának növekedését. A kevés konkrétumot tartalmazó közleményt környezetvédők és politikusok is hevesenbírálták. Kövesse az Indexet Facebookon is! Kapcsolódók (5) Bush ambiciózusnak nevezte klímatervét, amely szerint az Egyesült Államok 2025-ig megállítja az országban az üvegházhatású gázok kibocsátásának növekedését. Az elnök szerint a következő 15 évben még nőni fog a kibocsátás, de aztán az új technológiáknak és a nukleáris energiának köszönhetően meg lehet fékezni a növekedést, majd lassan csökkenteni a kibocsátást. Bush azt is elismerte, hogy jóval a 2002-ben kidolgozott klímastratégiában szereplő kibocsátási értékek alá kell majd menni. A környezetvédők és klímaszakértők nem sokkal a bejelentés után hevesen kritizálták a klímatervet. A leggyakrabban megfogalmazott kifogások szerint Bush túl általánosan beszélt, konkrét célszámok nem hangzottak el, és többen sokallták azt, hogy még 15 évig nőni fog a kibocsátás. Ezen kívül nehezményezték, hogy az elnöki beszéd súlytalan volt, mivel semmilyen törvényjavaslat nem követte a bejelentést. "Ha igazodunk az elnök tervéhez, csak a csoda menthet meg bennünket a globális felmelegedéstől" – fogalmazott Carl Pope, a legnagyobb amerikai környezetvédő szervezet, a Sierra Csoport vezetője. "Túl későn és túl keveset akar tenni" – kommentálta a bejelentést Dan Lashof, a Nemzeti Erőforrás-védelmi Tanács tudományos igazgatója. "Az EU országai megegyeztek, hogy 2020-ig 20 százalékkal csökkentik a kibocsátásukat" – hasonlította az elnök tervét a fejlett európai országokéhoz John Passacantando, a Greenpeace amerikai igazgatója. Az amerikai elnöki poszt három legesélyesebbje – John McCain, Barack Obama és Hillary Clinton – mind szigorúbb klímapolitikát szeretnének folytatni elődjüknél. Korlátozásokat terveznek bevezetni a szén-dioxid-kibocsátásra és bevezetnének szén-dioxid-kreditekre egy olyan kereskedelmi rendszert, mint amilyen az EU-ban is működik. Az Egyesült Államok a tavaly Balin zajló klímakonferencián elzárkózott az EU által javasolt szigorúbb célszámok eléfogadásától. A konferencián a 2012-ben lejáró Kiotói Egyezmény utódjáról tárgyaltak, amit Amerika nem volt hajlandó ratifikálni. 5 könyvTöbb mint 600 meghökkentő, érdekes és tanulságos történet! Kövesse az Indexet Facebookon is!


Energetický úřad: Stát zaplatí za zastropované ceny energií ne 200, ale 242 miliard korun. Možná i víc

Energetický regulační úřad očekává letos mnohem větší výdaje státu na kompenzace zastropovaných cen elektřiny a plynu, než kolik uvádí ministerstvo průmyslu a obchodu. Podle něj dosáhne částka 242 miliardy korun, nikoliv nejvýše 200 miliard korun, jak napsalo ministerstvo v návrhu nařízení vlády o kompenzacích cen.Energetický regulační úřad údaj ministerstva vedeného Jozefem Síkelou (za STAN) rozporuje ve svých připomínkách k návrhu vládního nařízení, kterým se má již tuto středu zabývat vláda.Úřad odmítl i tvrzení ministerstva průmyslu a obchodu, že pokud by se spotová cena energií o deset eur za megawatthodinu ještě zvýšila, pak by to znamenalo celkové zvýšení výdajů o 1,25 miliardy.Podle Energetického regulačního úřadu by to totiž bylo 16 miliard korun za rok. Celkem by tedy stát za takové situace zaplatit 258 miliard. Reakci ministerstva Radiožurnál zjišťuje.Na kompenzace mají letos nárok dodavatelé energií. Pokrýt jim mají rozdíl mezi zastropovanou cenou určenou vládou pro konečné spotřebitele a cenou, za jakou dodavatelé elektřinu a plyn skutečně nakoupili včetně přiměřeného zisku. Vláda chce zastropováním cen snížit dopady energetické krize na domácnosti, podniky i veřejné instituce.Energetický regulační úřad v připomínkách k propočtům ministerstva konkrétně napsal: „Upozorňujeme, že celkové náklady na úhradu kompenzací mohou uvedený limit 200 miliard korun překročit.“„Podle odhadu Energetického regulačního úřadu, který má ministerstvo průmyslu a obchodu k dispozici, se náklady na úhradu kompenzací (za určitých předpokladů) za měsíc leden 2023 mohou pohybovat ve výši 22 miliard korun a za celý rok 2023 ve výši 242 miliard korun,“ stojí v připomínkách úřadu zveřejněných na stránkách vlády.Odhad nákladů státu vychází podle mluvčího Energetického regulačního úřadu Michala Keborta z nákupního chování dodavatelů energií a skutečných i předpokládaných budoucích cen energií na energetických trzích.„Výsledná čísla ale podstatně ovlivní právě cenový vývoj v tomto roce,“ upozornil mluvčí. Jak je možné, že jsou odhadované výdaje ministerstva průmyslu a obchodu na kompenzace o více než 40 miliard korun nižší, nechtěl komentovat.„Energetický regulační úřad nezná podrobnosti tohoto výpočtu, vlastní odhad ale ministerstvu úřad poskytl již v polovině prosince minulého roku,“ dodal Kebort.Ministerstvo průmyslu a obchodu v návrhu vládního nařízení svůj odhad blíže nevysvětlilo. Vychází podle něj z předpokladu, že výše spotové ceny na trhu letos nepřesáhne 350 Eur/MWh v případě elektřiny a 120 Eur/MWh u plynu, jinak se výdaje mohou změnit.„Téměř třetina české spotřeby elektřiny a plynu bude zajišťována prostřednictvím spotových trhů, a proto bude vývoj cen na těchto trzích zásadním způsobem ovlivňovat celkové dopady (...) na státní rozpočet. Pro představu pohyb ceny elektřiny a plynu o 10 EUR/MWh vyvolává změnu cca 1,25 miliardy korun v čerpání prostředků ze státního rozpočtu,“ uvedlo ministerstvo v materiálu.I částku 1,25 miliardy korun ale Energetický regulační úřad rozporuje. Podle něj odpovídá nárůstu výdajů státu pouze za měsíc leden 2023. „Za celý rok 2023 by se jednalo o dodatečné náklady ve výši cca 16 miliard korun,“ uvádí regulátor. Tvrzení ministerstva jsou tak podle něj „nepřesná a zavádějící“ a požaduje část materiálu s těmito údaji upravit.Připomínky k materiálu ministerstva průmyslu a obchodu podalo i ministerstvo financí. To chce doplnit, z čeho se mají výdaje na kompenzace konkrétně hradit. Prioritně to má být podle úřadu Zbyňka Stanjury z ODS z dosud nespotřebovaných výdajů rozpočtu z roku 2022.V něm vláda vyčlenila 18,5 miliardy korun na tzv. úsporný tarif pro domácnosti a dala 30 miliard na program podpory na zvýšené náklady na energie pro podniky.Teprve poté se mají podle ministerstva financí využít na kompenzace cen energií peníze ze Všeobecné pokladní správy, a to maximálně do výše 50 miliard korun. Poté se má o dalším postupu rozhodnout.Vláda už dříve odhadla, že náklady na zmírnění energetické krize ji vyjdou na 170 miliard korun. Financovat je chce výběrem peněz z válečné daně, tzv. windfall tax, kterou mají platit energetické a petrolejářské firmy a také banky.Hlavní porci chce pak stát vybrat od výrobců elektřiny z nadměrných tržeb za prodej energie. Vláda jim oprávněné příjmy zastropovala od loňského prosince podle typu zdroje. Nejvíce mají například odvádět jaderné elektrárny.


Lídři Jižní Koreje, Japonska a Číny budou poprvé od roku 2019 společně jednat

Lídři Jižní Koreje, Japonska a Číny se příští týden sejdou v Soulu k třístranným jednáním. Ve čtvrtek o tom informovala kancelář jihokorejského prezidenta. Je to poprvé za více než čtyři roky, kdy představitelé všech tří asijských zemí zasednou společně k jednomu stolu, upozorňuje agentura AP. Summitu se zúčastní prezident Jižní Koreje Jun Sok-jol s japonským premiérem Fumiem Kišidou a předsedou čínské vlády Li Čchiangem. Junova kancelář uvedla, že schůzka se bude konat v pondělí. V neděli se japonský a čínský státník setkají s jihokorejským prezidentem mezi čtyřma očima, řekl v Soulu náměstek ředitele pro národní bezpečnost Kim Te-hjo. První summit těchto tří východoasijských zemí se konal v japonské prefektuře Fukuoka v roce 2008. Od té doby se lídři scházeli téměř každý rok. Tradice byla ale pozastavena po posledním jednání v Číně v prosinci 2019. Snahu posílit spolupráci mezi Jižní Koreou, Čínou a Japonskem podle AP většinou brzdí nevyřešené spory z minulosti, například vojenská agrese Japonska ve 20. století nebo napjatý vztah Číny se Spojenými státy. Vztahy mezi Jižní Koreou a Japonskem poškodila více než třicetiletá japonská kolonizace Korejského poloostrova mezi lety 1910 až 1945. Země k sobě začaly znovu nacházet cestu v roce 2023, kdy na společném jednání s jihokorejským prezidentem vyjádřil japonský premiér Kišida soucit s Korejci, kteří pod japonskou koloniální nadvládou prováděli nucené práce. Japonsko a Jižní Korea opakovaně zmiňují zájem o posílení spolupráce, především kvůli jadernému programu sousední KLDR.


Bielorusko v lete spustí svoju prvú jadrovú elektráre: Litva sa bojí zneistenia

Bielorusko plánuje v lete spusti prevádzku svojej prvej jadrovej elektrárne, ktorej výstavba sa dokonuje na západe krajiny. Elektrickú energiu má zariadenie zaa produkova na jese. Minister energetiky Viktor Karankevi, ktorého v nedeu citovala spravodajská stanica Slobodná Európa (RFE/RL), pre miestne médiá vyhlásil:V zóne ernobyskej jadrovej elektrárne horí: Ohe sa rozíril od zapálenej trávy V zóne ernobyskej jadrovej elektrárne horí: Ohe sa rozíril od zapálenej trávy Jadrová elektráre sa nachádza v meste Astravec v Grodnianskej oblasti, pri hraniciach s Litvou. Komplex leí iba 40 kilometrov od litovského hlavného mesta Vilnius. Litovský minister energetiky ygimantas Vaiiunas v januári pre RFE/RL povedal, e táto bieloruská elektráre predstavuje "hrozbu pre nau národnú bezpenos, verejné zdravie a ivotné prostredie".Poda neho bola lokalita komplexu zvolená "geopoliticky". Plány na výstavbu jadrovej elektrárne predstavil bieloruský prezident Alexander Lukaenko v roku 2008, ke Minsk dostal od Moskvy na tento projekt pôiku desa miliárd dolárov. Hlavným dodávateom pre výstavbu komplexu je spolonos Atomstrojexport, poboka ruského gigantu Rosatom.


Svet i Slovensko zvládli vírus tisícroia

Podniky zabezpeujúce základnú infratruktúru tátu Neobjavili sa iadne známky nestability energetickej siete ani v SR, ani v susedných tátoch Podniky zabezpeujúce základnú infratruktúru tátu Neobjavili sa iadne známky nestability energetickej siete ani v SR, ani v susedných tátoch CENTREL ( esko, Maarsko, Posko). O 0.30 hod. oznámila NBS sfunkenie bankomatovej siete. Do 03.00 hod. bol ukonený interný audit telekomunikaných systémov spojovacej, prenosovej a dátovej siete Slovenských telekomunikácií s kladným výsledkom. Bez problémov preli do roku 2000 organizácie zabezpeujúce chod leteckej dopravy. Centrum prechodu do roku 2000 oficiálne ukoní svoju innos 3. januára 2000.SkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamouSkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamou BIS nezaznamenala problémy u bánk Zürich - Komerné aj centrálne banky z celého sveta dotera nezaznamenali iadne známky porúch, súvisiacich s "vírusom tisícroia", oznámila vera Banka pre medzinárodné zútovanie (BIS). Nemenovaný predstavite BIS pre agentúru Reuters uviedol, e skúka ohom nastane a po otvorení obchodovania na finanných trhoch a z toho dôvodu bude jej tím v pohotovosti prvých 10 januárových dní. Atómové elektrárne zvládli Y2K Washington - Americký minister energetiky Bill Richardson uviedol, e atómové elektrárne v Rusku a vo zvyku sveta oividne prekroili prah roku 2000 bez poítaových porúch. Poda jeho slov aj Ukrajina, kde sa nachádza neslávne známa ernobyská elektráre, zvládla zmenu údaju o roku bez problémov. B. Richardson alej oznámil, e japonská elektráre ika musela by zatvorená v dôsledku zlyhania záloného systému, o môe súvisie s Y2K. Svetový energetický systém bez problémov Londýn - Svetoví výrobcovia energie od Austrálie a po Aljaku vstúpili do roku 2000 bez problémov a obávaný "vírus tisícroia" neovplyvnil tok ropy ani plynu. Svet vydýchol úavou, ke potenciálne problematické krajiny - Irak a Rusko - a ropné vemoci Organizácie krajín vyváajúcich ropu (OPEC) z Perzského zálivu Afriky a Latinskej Ameriky bez porúch prekonali výnimonú silvestrovskú noc. Ako informuje agentúra Reuters, Kúové systémy pracujú normálne. Jediný náznak problému sa vyskytol v Turecku, ktoré muselo upravi monitorovací systém na irackom ropovode. Y2K sa nedotkol búrz Londýn - Finanné burzy v USA, Japonsku, Británii, Nemecku, védsku, Belgicku, Austrálii, Kórejskej republike, Hongkongu, íne, Taiwane, Singapure, Malajzii, Thajsku, Indii, Srí Lanke, Pakistane, Bangladéi, Ománe a na Filipínach v sobotu oznámili, e "vírus tisícroia" sa po polnoci ich poítaových obchodných systémov nedotkol. Najdôleitejie správy z východu Slovenska ítajte naKorzar.sme.sk.


Propad o více než 63 procent. Čistý zisk ČEZ meziročně výrazně klesl, přesto je druhý nejvyšší za deset let

Energetická skupina ČEZ loni vydělala 29,6 miliardy korun, čistý zisk společnosti tak meziročně klesl o více než 63 procent. Hlavní příčinou byly mimořádné daně a odvody, na kterých podnik odvedl kolem 40 miliard Kč. I přes vysoký meziroční propad jde s výjimkou rekordního roku 2022 o nejvyšší zisk za posledních deset let. Společnost tyto údaje zveřejnila ve čtvrtek. Letos ČEZ očekává pokles očištěného zisku na 25 až 30 miliard korun.Provozní výnosy ČEZ meziročně stouply o 18 procent na 340,6 miliardy korun. Čistý zisk očištěný o mimořádné vlivy, který bude zásadní pro výši dividendy, činil 34,8 miliardy Kč.„Navzdory významnému poklesu cen elektřiny jsme dokázali naplnit naše výchozí finanční cíle. Podařilo se to zejména díky bezpečné a spolehlivé výrobě jaderných elektráren, které již pátý rok po sobě dokázaly vyrobit více než 30 terawatthodin. Dalším klíčovým faktorem byly skvělé obchodní výsledky našeho tradingu, který dosáhl druhého nejlepšího výsledku v historii a přinesl obchodní marži 9,4 miliardy Kč,“ uvedl předseda představenstva a generální ředitel ČEZ Daniel Beneš.Provozní zisk před odpisy (EBITDA) loni poklesl meziročně o pět procent na 124,8 miliard korun. Pokles o 6,7 miliardy byl podle společnosti způsoben mimořádným rokem 2022. Letos ČEZ předpokládá provozní zisk na úrovni 115 až 120 miliard korun.Očištěný čistý zisk činil 34,8 miliardy korun. Očištěna byla podle firmy zejména tvorba opravných položek k aktivům Severočeských dolů, a to kvůli významnému zhoršení tržních podmínek pro budoucí výrobu elektřiny z uhlí. Podle současné dividendové politiky společnosti, která počítá s výplatou 60 až 80 procent z očištěného zisku, by tak letošní dividenda měla činit 39 až 52 korun za akcii. Rozhodující slovo o výši dividendy bude mít valná hromada podniku.V hospodaření skupiny se loni významně projevily mimořádné daně, které pro loňský rok zavedla vláda. „Náklady na odvody z nadměrných tržeb výroby dosáhly deset miliard korun, daň z neočekávaných zisků 30 miliard Kč,“ řekl člen představenstva a ředitel divize finance Martin Novák.I přes tyto výdaje, růst investic a rekordní dividendu však podle něj klesl celkový dluh společnosti. „Kromě vysokého provozního zisku k tomu přispěla stabilizace cen komodit a z toho plynoucí pokles maržových vkladů o téměř 57 miliard Kč,“ dodal. Investice skupiny do dlouhodobého majetku loni meziročně vzrostly o 11 miliard na téměř 46 miliard Kč.Výroba elektřiny z jaderných a obnovitelných zdrojů meziročně zůstala na úrovni 34 TWh. Produkce z obnovitelných zdrojů meziročně vzrostla díky příznivému počasí o devět procent, naopak u jaderných elektráren klesla v důsledku delších odstávek o dvě procenta.Beneš v této souvislosti upozornil, že 74 procent zisku loni pocházelo z bezemisních aktivit. V minulosti bylo hlavním zdrojem zisku uhlí. Výroba elektřiny z uhlí a zemního plynu loni kvůli horším tržním podmínkám klesla o 13 procent na 17,5 TWh. Spotřeba elektřiny na distribučním území ČEZ Distribuce meziročně klesla o čtyři procenta na 33,6 TWh.Skupina ČEZ patří k největším energetickým podnikům v Česku. Jejím většinovým akcionářem je stát, který prostřednictvím ministerstva financí drží zhruba 70 procent akcií.


2011 legnépszerűbb Index-videói

A saját készítésű videókból több is átlépte a százezres nézettségi határt a 2011-es évben. Az év dobogósai a jacuzzizó hajléktalanról, a Brüsszelből hazaérkező Orbánról és a sörösdobozzal fűtött házakról készült filmek lettek. De nézzük a havi nyerteseket kulisszatitkokkal. Kövesse az Indexet Facebookon is! Kapcsolódók (1) Január _ Januárban az érdekelt mindenkit (az Indexen például 90 ezer nézőt), hogyan mutatja be Orbán a strasbourgi Európai Parlamentben a magyar soros elnökség programját, illetve hogyan támadják Orbánt az EP képviselők az új médiaalkotmányunk miatt. Bár az ülés előtt még úgy nyilatkozott Orbán a kameránknak, hogy nem számít kemény menetre, az ülésen még a néppárti frakcióvezető is beszélt a médiatörvényről. Tamás Bence Gáspár videós szerkesztő nosztalgiával emlékszik vissza a strasbourgi parlamenti videó forgatására, hisz az EP-ben az újságírók nem megtűrt személyek, hanem kifejezetten szívesen látott vendégek, akik minden segítséget megkapnak ahhoz, hogy tudósítsanak a Parlament munkájáról. Nem kell házszabályt sérteniük, ha egy politikustól kérdezni szeretnének valamit, mert az ülésterem előtt külön stand-up területek állnak rendelkezésre a politikusok megszólaltatásához. Magyari Péter külpolitika- és EU-szakértő újságíró társszereplőként debütált videón, az ülés utáni éjszakán pedig Botos Tamás operatőr vezette haza az autót, miközben Tbg az anyósülésen összevágta az anyagot. Február _ Idén több mint 35 videóban, kétmillió fölötti össznézettséggel teszteltek az Attraktor-sorozatbansínevőgépet,marsjárót,óriásrepülőt meg mindenféleüzemanyagot. A Coca-Cola kiszivárgottállítólagos receptjévelMagyarósi Csaba és Mesterházi Dávid a februári nézettséget nyerte meg. Beszerezték a szükséges hozzávalókat, és az Index menzájának konyháján nekiláttak – egyedül a kokacserjét hagyták ki közülük. A recept talán mégsem volt az igazi, de az elkészült cukros-citromos-koffeines ital 125 ezer nézőt érdekelt. Az ital egy részét újságírókkal kóstoltatták meg, másik részét egy Attraktor-rajongó nyerte meg a Facebookon, a maradékot aföldre locsolták, hogy leforgathassák a nagy felmosórongy-tesztet. Az Attraktor-videók nézettek, az éves top 10-ben a 4., 8. és 10. helyét szerezték meg. Dávid azóta az Index videórovatának vezetője, Csaba pedig techrovatos újságíróból az Index Attraktor-ügyi megbízottja lett. Március _ Március a legjobb példa rá, hogy a buszos, tömegközlekedéses anyagokat habzsolják az olvasók. Pláne, ha épp egy ötajtós buszt tesztelünk, aminek fényáteresztő a csuklója. Közlekedés- és Budapest-szakértő kollégánk, Tenczer Gábor próbálta ki a fővárosi 86-os vonalán közlekedő szuperbuszt. Kisebb kommentezői felháborodást váltott ki, hogy Gábor a buszon alvó hajléktalant is megkérdezte elégedettségéről. Népszerű volt az évben még Tenczernek a margitszigetielektromos buszrólkészült videója is, amiben a busz annyira halk volt, hogy a videó végén zajmintákat is kellett ajánlanunk hozzá. Tenczernek sok nagy nézettségű videót köszönhetünk (na meg sokkoló adatokat) a Margit-híd botrányos felújításáról, melyet kezdetektől fogva követett, hogy végül egy igaziilyen volt, ilyen lettvideóval zárhassa a projektet. Április _ A márciusi japán cunami után Európában még áprilisban is azt találgatták, elér-e minket a megsérült fukusimai atomerőmű sugárzása. Fiantok Dani szerkesztő a BME Nukleáris Technikai Intézet munkatársával indult útnak, hogy Budapest különböző pontjain – a Duna-parton, 4-6-os villamoson – mérje a radioaktív sugárzást. Már épp kezdtek megnyugodni, amikor a Móricz Zsigmond körtéren hirtelen tízszeres sugárzást mértek, amitől az addig szkeptikus Yamaji Bogdán atomfizikus is zavartan igazgatta a gallérját, Dani pedig megállapította: „Titkos radioaktív sugárzó források rohangásznak a városban”. A videót dúsították a radioaktív sugárzásról beszélő járókelők is, akikről az egyik kommentelő troll megállapította, hogy egytől egyig fővárosba költözött vidékiek, óriási vitát generálva ezzel a mérés eredményétől függetlenül is. Riportunk igazi sztárja pedig az a rózsaszín öltönyös, lehengerlő stílusú, magát előadóművésznek mondó járókelő volt, akit nem ijesztett meg a sugárzás, kérés nélkül is énekelt és táncolt nekünk. Május _ Hatvanezren nézték összefoglaló anyagunkat azokról a perekről, amiket romák ellen indítottak éppen arra a törvényre hivatkozva, ami korábban az ő védelmükre jött létre. Ács Dani videós riporter 2010 őszén készítettRá volt írva, hogy halál a magyarokra-videójaHégető Honorka-díjas lett, ezután határozta el, hogy követni fogja a hasonló pereket. A videók nagy visszhangot váltottak ki: több publicisztika, rádió- és tévériport született miattuk. A perek sorának még nincs vége, így a videósorozat is folytatódni fog. A vágásuk során Dani időnként túl közel került a történethez, ilyenkor Plankó Gergő politikai újságíró rántotta vissza a talajra. Június _ Nyolcvanezres nézettséget és négyezer feletti megosztást ért el az ország legzúzósabb elektronikus partisorozatáról készült videó. A Hajógyári Szigeten rendezett bulin a pár hónappal korábban a West Balkános tragédia estéjén is fellépő Noize Generation dj is játszott. A kisfilm a zenék mellett a buli tizenéves közönségét, partikultúráját is bemutatja. Ács Daninak és Botos Tamás operatőrnek a forgatás jó élmény volt, még fesztiválokon sem láttak tizenéveseket ilyen eufóriában. De a vágás már nyögvenyelősebb lett: a buli szervezői sok fontos jelenetet kivágattak az elkészült anyagból: azt sem láthatjuk például, ahogy valaki drogot vesz a wc-ben. Bár a partivideók szereplőit általában sokan szánalmasnak tartják, Dani szerint egy véletlenszerűen kiválasztott lagzivideó sem nemesebb, mint ez a Thrasherről szóló anyag. Július _ Mitől prémium a Balaton Sound? – erre a kérdésre is választ kapunk a százezres nézettségű videóból. Ami nem is Orbán Ráhel szerepeltetése miatt vált ismertté, hanem Hamvai P.G. értekezése miatt önnön nagyságáról és a dábteppről. Utóbbi szónak külön rajongótábora alakult aFacebookon. Nézettségben elmarad ettől, de készítőik szerint még érdekesebb az elektronikusmegasztárokat keresősoundos videó. Ács Dani már negyedik éve készít videókat a Soundról, Botos Tamás operatőrrel minden évben külön animgifeket gyűjtögetnek az aktuális főcímhez. Augusztus _ Miért válasszunk kölcsönöket a munka helyett, és hogy lehet fontos döntéseket a végletekig halogatva élni? Erre is válaszol népszerű, négyrészessorozatunk, amiben a Déry Tibor-díjas Peer Krisztián költőt követjük a svájci frank alapú lakáshitellel és általában a pénzügyi tudatossággal vívott harcában. A videóból az egyszeri lakáshitelesek problémáin túl a költő szuggesztív személyiségét, az élethez való nem ortodox hozzáállását is megismerjük. Peert a videó megjelenése után váratlan helyeken ismerték fel, például amikor a csajával vásárolgatott egy boltban, egy jól öltözött úr lépett oda hozzá, hogy szívesen fizetné a vásárlását. Horváth Balázs szerkesztő, ötletgazda szerint a videó végén megjelenő bankszámlaszámra nem érkezett számottevő pénz, mivel pedig Peer ezúttal sem a legracionálisabb döntést hozta, pár év múlva érdemes lehet majd ötödik részt is forgatni a sorozathoz. Augusztus 2 _ Fesztiválvideóinkat és a bűnügyeket is különösen kedvelik az olvasók, ezért nem meglepő, hogy augusztusban a Szigeten felállított tolvajmágnes sátrunkról szóló videó volt a legnépszerűbb (110 ezer kattintással). SzabóZ és Vajda Gábor – utóbbi azóta az Index főszerkesztő-helyettese – kipattintott egy átlagosnak tűnő sátrat, hagytak benne mindenféle értéket (pénz, telefon, cigi, vodka stb.), és várták, mi történik ezekkel. Néhány napig úgy tűnt, a szigetlakóknál becsületesebb nincs a világon, de a fesztivál utolsó napján beindult a szabadrablás. A riporterek igyekeztek minden gyűjtögetővel interjút készíteni. A csúcspont az lett, mikor a már kifosztott Quechua sátor összecsomagolásával 30 percig próbálkozott az új tulajdonosa. Szeptember _ Az év legnézettebb videója lett riportunk a dunaparti hajléktalanjacuzziról. Megindító, ahogyan a hajléktalan Felhő a jómódúak által látogatott Gellért fürdő elhasznált vizét újrahasznosítva a Duna sziklái közt is egy luxusfürdő érzetét teremti meg magának. Az anyag csak kis részben szól a fürdőről, nagyobb részben a kommentelőkben is nagy szimpátiát kiváltó Felhőről és élettársáról, az ő szomorú és érdekes történeteikről. Ács Dani videójának megjelenése után többen jelentkeztek, hogy jogi, kárpótlási segítséget nyújtsanak Felhőnek. Szeptember 2 _ Gyöngyöspata, Hajdúhadháza és Olaszliszka hírhedté válása után Tiszabőről is egyre több rémhír jelent meg a médiában. A parlamentben is egyre gyakrabban vitáztak a cigány-magyar együttélés különböző problémáiról, ezért Tamás Bence Gáspár és Plankó Gergő elhatározták, hogy megnézik az ország legszegényebb, főként romák lakta települését, Tiszabőt. A környék leggazdagabb településéből az ország legszegényebb községévé lecsúszó Tiszabő a magyar vidék egyik állatorvosi lova: ha ott megtalálják, hogyan lehet segíteni, akkor más hasonló településeken is meg fogják találni. Fontosnak tartották, hogy más tudósítókkal ellentétben ne egy rövid látogatás alapján készítsenek riportot Tiszabőről, hanem sok időt eltöltve mélyebbre tudjanak ásni. Ezért többször, több éjszakára utaztak le az év során, és az iskolából, a közigazgatás utolsó megmaradt bástyájából kiindulva próbálják feltérképezni Tiszabő helyzetét. Az5+2 részes sorozatotBotos Tamás operatőr fényképezte és Iván Róbert vágta. Október _ Nézd már, ott a blokkoló, mutatott rá Botos Tamás operatőr egy kormányzati autóra a parlament parkolójában, mikor Tbg-vel a szokásos hétfői parlamenti összefoglalójuk forgatására igyekeztek. Tbg ezután cipőfűzőkötést színlelve okostelefonnal vette fel a lézerblokkolós autókat, hiszen hivatalosan a parlament parkolójában sem szabad forgatni. Kiderült, hogy rengeteg képviselő autóján van ilyen szabálykerülésre alkalmas eszköz, ezért aztán következő héten nagy Indexes összmunkával videót forgattak róla. A kommentelők egy részét a videó elején is látható Boldog István támadó védekezése háborította fel legjobban, de rengeteg néző küldött fotót saját képviselője lézerblokkolójáról is. Egyes képviselők azzal védekeztek, hogy sofőrjük saját hatáskörben szerelte fel gépkocsijukra a blokkolót, de a videó megjelenése után sokan titokban levetették autóikról azokat. A videó utóéletéhez tartozik, hogy a blokkolók használatát azóta sem tiltották be. November _ A sör és a környezettudatosság mellett a spórolás is jó hívószó, amit bizonyít, hogy 133 ezres nézettséggel győzött novemberben Horváth Balázs Sörösdoboz fűti a házat című videója, amivel az év harmadik legnézettebb filmje lett. A forgatás húsz perc alatt megvolt, így ez a videó nyert a legkevesebb idő ráfordításával legtöbb nézőt hozó versenyben. Novemberben indult ökomellékletünk másik érdekes anyagaZebegény öko-cyber remetéirőlszólt. „Elegünk volt a városi stresszből, ezért a vidéki stresszt választottuk" – meséli a videóban szereplő pár, aki önellátó életmód miatt a fővárosból egy elszigetelt, közművek nélküli zebegényi telekre költözött. December _ A házelnök Kövér Lászlótól kapott az Index parlamenti összefoglalója plusz reklámot azzal, hogy kitiltotta miatta az Index szerkesztőségét a Parlamentből, pedig Tamás Bence Gáspár (Tbg) Plankó Gergővel csak egy vicces karácsonyi köszöntőt akart összehozni a parlamenti díszletek között. Az utolsó negyedében tánc és dalbetéttel tupírozott videó 10 nap alatt lett 125 ezres kattintással a hónap legnézettebbje, és az év ötödik helyezettje. Eddig 4500-an osztották meg a facebookon. Tbg tavaly kezdte a parlamenti közvetítéseket, hogy ne övezze akkora érdektelenség a kormány nagy törvénykezését, és idén a sok munkában Plankó Gergő lett segítségére. A sorozat darabjai lassan műsorrá alakultak, blokkok keletkeztek a hétfői ülésről készült összefoglalókban. Három ember készíti 24 óra alatt (a két szerkesztő-műsorvezetőn kívül Botos Tamás vagy Bakró-Nagy Ferenc operatőr még a csapat tagja). A cél szerint informatív és szórakoztató műsor ebben az évben is meghaladta párszor a százezres nézettséget. Az évi top 10-ben a 2., 5. és 6. helyezettek. Októberben azOrbán: akkor itt a vége!(135 ezer néző) nyert, decemberben a második lett aSimpson családos főcímmelkezdődő Orbán nagy kérdése. A szerkesztők aggódnak, hogyan folytassák az egyre népszerűbb műsort a kitiltás után, ami ráadásul az újságírókat is (Király András, Spirk József) és a fotósokat: (Barakonyi Szabolcs, Huszti István) is érinti. December 2 _ Szokatlanul hosszú, 24 perces kisfilmet készítettünk Michelisz Norbert autóversenyzőről, mégis 95 ezer nézőből 55 ezren végignézték. rendező-vágó: Iván Róbert, szerkesztő: Vályi István, operatőr: Botos Tamás, Farkas Dániel és Iván Róbert. A filmet még a nyári WTCC futam alatt forgattuk, aztán a hosszú (majdnem egy hónapos) vágási folyamat és néhány videóbetét engedélyeztetése miatt időzítettük a megjelenést karácsonyra. Top 10 - 2011 Kövesse az Indexet Facebookon is!


Észak-Korea hivatalosan nukleáris hatalom

Kövesse az Indexet Facebookon is! Észak-Korea újonnan módosított alkotmányában először szerepel hivatalosan, írott formában az a kitétel, hogy az ország „nukleáris hatalom". Emiatt az eddiginél is nehezebbé válnak a nemzetközi közösség erőfeszítései, hogy meggyőzzék Phenjant atomprogramjának elhagyásáról, jelentette az AFP. A Naenara hivatalos észak-koreai honlapra hivatkozó tudósítás szerint a módosítást a népgyűlés április 13-i ülésszakára terjesztették be. Az alaptörvény új szövege Kim Dzsongil érdemének tartja, hogy a tavaly decemberben elhunyt vezető a legfőbb döntéshozó szervnek, a Nemzetvédelmi Bizottságnak az elnökeként a korábbi években mind ideológiai, mind politikai szempontból „legyőzhetetlen, atomfegyverrel rendelkező állammá" változtatta az országot, megnyitva az utat a nemzet megerősödése és felvirágzása felé. Az AFP dél-koreai szakértők véleményét idézi, miszerint az előző, 2010-ben módosított alkotmány még nem tartalmazta az „atomfegyverrel rendelkező" kifejezést. Szöuli szakértők szerint a módosítás alaposan megnehezíti az atomfegyverek kifejlesztésének megakadályozását szolgáló hathatalmi tárgyalásokat, mivel Phenjan bármikor hivatkozhat arra, azért nem mondhat le az atomfegyverről, mert az az alkotmányba ütközne. A két Korea, Oroszország, az Egyesült Államok, Japán és Kína közötti tárgyalások 2008-ban holtpontra jutottak. 2008 szeptemberében Phenjan bejelentette, hogy előkészületet tesz a jongbjoni atomreaktor újbóli üzembe helyezésére, mert az Egyesült Államok nem vette le az országot arról a feketelistáról, amelyen a terrorizmust támogató országokat tartja nyilván. 2009 áprilisában Észak-Korea nagy hatótávolságú rakétát bocsátott fel, majd – miután az ENSZ Biztonsági Tanácsa elítélte a rakétaindítást – bejelentette, hogy kivonul az atomprogramja leszereléséről folytatott hatoldalú tárgyalásokról. Észak-Korea ezek után folytatta rakétakísérleteit, vállalva az ellene érvényben lévő, az ENSZ BT által megszavazott szankciók szigorítását. Ugyancsak 2009 őszén Észak-Korea bejelentette, hogy hajlandó visszatérni a hathatalmi tárgyalásokhoz, de előbb az Egyesült Államokkal akar egyeztetni. E tárgyalások felújításáról azonban csak tavaly júliusban kezdődtek meg a megbeszélések Phenjan és Washington között. A terepszemle közben nekihajtottak egy fának. Dél-Korea felajánlására pedig nem is reagáltak. A volt diplomata azt is közölte, miről tárgyalna Phenjan Washingtonnal. Kövesse az Indexet Facebookon is!


Vládu láka koický urán, elektráram by vystail na desaroia

Urán z Jahodnej chcú Kanaania i minister hospodárstva aj napriek nesúhlasu obanov a samospráv. V lánku nájdete:V lánku nájdete: Znenie memoranda >> Kto sa ozval proti aobe >> Ministerstvo chce ma kontrolu nad loiskom >> Subujú, e celá aba bude pod zemou >>video //www.sme.sk/vp/26097/Z tohto pohadu je postup ministerstva hospodárstva vyslovene protispoloenský.video //www.sme.sk/vp/26097/Z tohto pohadu je postup ministerstva hospodárstva vyslovene protispoloenský.SkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamouSkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamou KOICE. Na Jahodnej pri Koiciach je jedno z najvýznamnejích uránových loísk na svete. Tvrdí to kanadská spolonos European Uranium Resources. Zásoby rudy s vysokým obsahom uránu a molybdénu v objeme takmer 5,5 milióna ton by poda predbených prepotov staili slovenskej jadrovej energetike na tridsa rokov. Ministerstvo hospodárstva napriek masívnemu odporu verejnosti vlani v decembri projekt Kuriková podporilo podpisom Memoranda o porozumení. Záväzky Z memoranda uznáva význam loiska uránovej rudy Kuriková a výhody spolupráce tátu s kanadskou firmou, zdôrazuje záujem zvýi energetickú bezpenos Slovenska a vyuíva domáce suroviny, ministerstvo subuje, e bude dba na priehadný povoovací proces. Jahodná je od Koíc vzdialená necelých pätnás kilometrov. Od otvorenia prvej chaty a prvej organizovanej lyovaky v roku 1918 patrí k najvyhadávanejím rekreaným centrám Koianov. Pohodlne staí desa minút cesty autom, aby ste unikli z ruchu tvr miliónového mesta a pod svahom s tromi zjazdovkami a siedmimi vlekmi si pripli lye, oddychovali v relaxcentre s krytým bazénom, i sa len tak poprechádzali na erstvom vzduchu uprostred hôr, dali si dobré jedlo v príjemnej retaurácii, alebo vybrali sa po turistickej Ceste hrdinov SNP, ktorá vedie naprie celým Slovenskom. Petíciu Greenpeace proti abe uránu na Slovensku, vrátane Jahodnej, podpísalo v rokoch 2006 a 2009 vye 113-tisíc obanov. Viac ako polovicu signatárov tvoria Koiania a obyvatelia okolitých obcí. Neviem, i nám to pomôe, rozmýa spoluvlastník areálu, Koian Ján vec. Kým udstvo nieo nové nevymyslí, urán dostane v energetike zelenú. Zahraniný investor u vloil do prieskumu územia veké peniaze. Mám obavy, e bude chcie loisko vyai pri o najniích nákladoch. Dôsledky by mohli by fatálne. aba uránu na Jahodnej, ku ktorej smerujú vetky aktivity investora, by znamenala koniec turistiky v tejto oblasti, myslí si predseda Cyklistickej únie mesta Koice a signatár petície Stop abe uránu Karol Laba. Navye, loisko Kuriková sa nachádza v lokalite, v ktorej sú zdroje pitnej vody pre celé mesto. Riziko ohrozenia obyvateov, ktoré by otvorenie uránovej bane v bezprostrednej blízkosti mesta sprevádzalo, je obrovské. A doposia ho nikto nedokázal vyvráti. Labaa znepokojilo Memorandum o porozumení a spolupráci, ktoré koncom minulého roka podpísali minister hospodárstva Tomá Malatinský a prezident kanadskej spolonosti European Uranium Resources Dorian L. Nicol. Poda neho je morálnym záväzkom tátu voi investorovi, e nebude robi prekáky pri povoovaní aby: Je to podraz voi samospráve i obyvateom Koíc, ktorí v minulosti vyjadrili zásadný nesúhlas s abou uránu na Jahodnej. Petíciu podporili samosprávy Koíc, Koického samosprávneho kraja, tyridsiatich obcí, iroké spektrum mimovládnych organizácií, odborníkov a významných osobností. Primátor Richard Rai (Smer) sa o memorande dozvedel a po jeho podpise z tlaovej správy: My sme sa k nemu nevyjadrovali. Územný plán s banskou innosou v tejto lokalite neráta a poda primátora samospráva nad jeho zmenou zatia ani neuvauje. Pri svojich postojoch zohadníme verejnú mienku, dodal Rai. Urán sa v Koiciach ai nebude, myslí si Kontantín ikovský ítajte komentár (piano) >> Prístup ku vetkým komentárom nielen na sme.sk za 3,90 Eur mesane. Kúpi teraz Aj Koický samosprávny kraj sa dozvedel o memorande len z médií. Nemáme dostatok informácií, aby sme sa mohli k vaim otázkam vyjadri, tlmoila stanovisko upana Zdenka Trebuu (Smer) hovorkya hovorkya Zuzana Bobriková. V roku 2006, ke Kanaania zaali v lokalite Kuriková geologický prieskum, Trebua poslal list vtedajiemu ministrovi hospodárstva ubomírovi Jahnátekovi a ministrovi výstavby a regionálneho rozvoja Mariánovi Januekovi. Upozornil ich na rozpory v konaní prísluných banských úradov, ktoré nerepektujú záujmy samosprávneho kraja a dotknutých obcí zakotvené v platných územných plánoch. Stanovisko obce ako prísluného stavebného úradu je v súlade s banským zákonom záväzným stanoviskom. Banské úrady tieto stanoviská nepovaujú za záväzné, upozornil upan. Medzitým ale dostali samosprávy ovea silnejiu zbra. Aj na základe tlaku verejnosti parlament v roku 2010 schválil novelu banského zákona o ochrane a vyuití nerastného bohatstva. Poda nej majú samosprávy pri povoovaní aby právo veta. as ukáe, ako svoje právomoci vyuijú. Memorandum Obyvatelia Kálnice a okolitých obcí v pohorí Povaský Inovec nealeko Nového Mesta nad Váhom patrili medzi iniciátorov najväej environmentálnej petície, ktorá súvisí aj s koickou Jahodnou. V roku 2009 predloili do parlamentu petíciu proti abe uránu s vye 113-tisíc podpismi. Aj pod vplyvom petície poslanci schválili zmenu zákona, ktorá pri povoovaní aby posilnila slovo obcí. Urán plánujú ai kanadskí investori, ministerstvo ivotného prostredia im v roku 2011 napriek odporu miestnych predilo povolenie na prieskumné práce do roku 2015. Kremniania protestujú proti obnoveniu aby zlata na území mesta od roku 2006. Kanadská spolonos Tournigan Gold Corporation vtedy oznámila, e s abou zane od roku 2008, pre masívny odpor sa dodnes nezaalo. Aktivistka bojujúca proti abe Zuzana Baláová sa stala primátorkou. Kremnianom sa podarilo dosiahnu aj zmenu zákona, ktorá abu zlata metódou kyanidového lúhovania nezakázala, podmienila ju vak súhlasom samosprávy. Kanaania medzitým licenciu predali britskej spolonosti Ortac Resources, ktorá ohlásila zmenu v komunikácii a snaí sa postoj Kremnianov zmeni. Subuje mení lom, abu bez pouitia kyanidu aj výrazné investície do rozvoja mesta. U dva roky bojujú proti abe zlata obyvatelia Detvy a okolia. Zlato chce na okraji mesta dobýva austrálska spolonos Emed. Miestni sa obávajú pokodenia ivotného prostredia, kee firma chce zlato ai metódou kyanidového lúhovania, ktoré u v mnohých krajinách zakázali. K protestom sa pridali aj zamestnanci strojární. Tí sa obávajú, e aobné otrasy by znemonili presnú prácu strojárskych prístrojov. Detvanci proti abe protestovali v decembri po tom, ako banský úrad vydal firme Emed rozhodnutie o dobývacom priestore. Detvanci poiadali o pomoc aj premiéra Roberta Fica. Memorandum o porozumení s kanadskou spolonosou European Uranium Resources o vyuití údajne jedného z najväích loísk uránovej rudy na svete ministerstvo hospodárstva dodnes nezverejnilo. KOICE. Ministerstvo hospodárstva a spolonos European Uranium Resources podpísali 14. decembra minulého roku Memorandum o porozumení a spolupráci.Týka sa perspektívneho vyuitia loiska uránovo-molybdénovej rudy Kuriková na Jahodnej nealeko Koíc. O podpise memoranda informovala kanadská spolonos na webovej stránke svojej stopercentnej slovenskej dcéry Ludovika Energy 20. decembra minulého roku. Jeho plné znenie je vak dodnes na internete nedostupné. Informáciu zaregistrovali ako prví Greenpeace Slovensko. Pripadá nám zvlátne, e o tak závanom strategickom dokumente sa dozvieme z webu súkromnej firmy a na stránke rezortu hospodárstva nie je o om ani zmienka. Vzbudzuje to dojem, akoby ministerstvo chcelo podpis memoranda pred verejnosou utaji, hovorí Juraj Rizman z Greenpeace Slovensko. Rezort hospodárstva doteraz nezverejnil text memoranda, redakcii SME ho poskytol a po urgencii. V plnom znení ho nájdete na www.sme .sk. O memorande nevedelo ani ministerstvo ivotného prostredia. iadna zo strán nae ministerstvo neoslovila a nikto do dneného da s envirorezortom nerokoval, napísal hovorca ministerstva Maro Stano. Ako uviedol, ministerstvo v prípade alieho zákonného postupu prísne posúdi vplyv projektu na ivotné prostredie, vrátane dosahu na vodné zdroje, i vtáie územie. Samotné memorandum poda neho nemá na tento proces iaden vplyv: Pokia by projekt ványm spôsobom pokodzoval ivotné prostredie, rezort s ním súhlasi nebude a neodporuí ho. V tejto fáze spravidla nie je nevyhnutné zapája do komunikácie aj iné rezorty, reagoval hovorca ministerstva hospodárstva Stanislav Jurikovi. Poda Jurikovia memorandum vzniklo na základe obojstranné záujmu o spoluprácu. Hoci geologický prieskum ete nie je ukonený, doterajie výsledky zásob uránovo-molybdénovej rudy v celkovom objeme takmer 5,5 milióna ton s vysokým obsahom uránu a molybdénu posunulo Kurikovú medzi najvýznamnejie loiská na svete, vysvetlil Jurikovi: Bolo tak povinnosou ministerstva vyvinú maximálne úsilie na získanie nevyhnutnej kontroly nad strategickým loiskom uránovej rudy. Memorandum o porozumení je poda hovorcu tandardným prostriedkom, ktorý zaruí podrobné informácie v ktorejkovek fáze projektu a zárove otvára monos aby Slovenská republika v prípade, e sa projekt ukáe ako ekonomicky a predovetkým ekologicky uskutonitený, mala prospech nie len z odvedených daní a úhrad za vyaený nerast, no participovala aj na alích benefitoch, ktoré budú spojené s celkovým výkonom projektu. Súasná legislatíva toti nedáva tátu dostatoné monosti na priame ovplyvovanie diania na takomto type projektov, dodal Jurikovi. Obhajoba ministerstva je absolútne nevhodná, oponuje právnik Jozef uchta, ktorý sa problematike uránu na Slovensku venuje viac ako desa rokov a bol spoluautorom novely banského a geologického zákona z roku 2010. Poda jeho názoru tát disponuje legislatívnymi nástrojmi, ktoré mu umoujú kontrolova kadého investora v oblasti geologického prieskumu i aby nerastov. Ako uviedol, platné zákony okrem iného ukladajú kadému investorovi povinnos poskytnú potrebné informácie o výsledkoch geologického prieskumu geologickej tátnej správe, o zámere dobývania uránu, vrátane umiestnenia dobývacieho priestoru, banskej tátnej správe a v konenom dôsledku aj ministerstvu hospodárstva. Tvrdenie, e takéto informácie v rámci kontroly projektu je moné získa len podpísaním memoranda je ignorovaním týchto zákonov a diskrimináciou ostatných investorov, s ktorými ministerstvo memorandum s podobným obsahom nepodpísalo. uchta sa domnieva, e ministerstvo podpisom memoranda netandardne vyjadruje podporu investorovi a jeho zámeru ete pred predloením záväzných podkladov, ktoré sú v alom procese urovania dobývacieho procesu a prípadného schválenia aby kúové: Myslím si, e rezort hospodárstva podpisom memoranda môe nevhodne ovplyvni objektivitu a nestrannos banskej správy, ktorá má rozhodova výlune na základe relevantných podkladov. Obania majú zákonné právo dozvedie sa o plánovaných aktivitách, ktoré môu ohrozi kvalitu ich ivota, zdôrazuje tefan Szabó z obianskeho zdruenia Sosna na margo memoranda. abou uránu moné ohrozenie zdrojov pitnej vody pre Koice, i u ermeského potoka, alebo vodnej nádre Bukovec, i vplyv rádioaktívneho iarenia na obyvateov sú dostatone silným dôvodom na to, aby tát dôsledne informoval obanov a zárove aby im umonil prejavi vlastný názor na plánované investície, argumentuje ochranár a dodáva: Vrty zachytili istý urán, ktorý by zaruil sebestanos na niekoko desiatok rokov. KOICE. Kanadská spolonos European Uranium Resources (v minulosti známa pod názvom Tournigan Gold Corporation , neskôr Tournigan Energy) prostredníctvom stopercentnej slovenskej dcéry Ludovika Energy (pôvodne Kremnica Gold a Ludovika Holding) zaala geologický prieskum v lokalite Kuriková na Jahodnej pri Koiciach koncom roka 2005 tromi vrtmi. Odvtedy urobili viac ako 150 vrtov s celkovou dkou takmer 54 kilometrov. Ich výsledky boli podkladom pre zhodnotenie potenciálu loiska. Spolonos, ktorej akcionárom je jeden z najsilnejích hráov na poli jadrovej energetiky, druhý najväí výrobca uránu na svete, francúzsky AREVA, má na Slovensku pridelených es prieskumných území. Doteraz u nás investovala 30 miliónov eur, najväiu as do prieskumu loiska Kuriková, ktoré povauje za svoju vlajkovú lo. Okrem toho rozvíja aktivity vo védsku a Fínsku. Poda predbenej túdie sa v loisku pri Koiciach nachádza pribline 15-tisíc ton istého uránu, o zodpovedá 30 a 50-ronej spotrebe Slovenska. Okrem neho ruda obsahuje relatívne vysoké percento molybdén. Poda hovorcu spolonosti Maroa Havrana Memorandum o porozumení je logickým vyústením dlhodobej komunikácie s ministerstvom hospodárstva o stave a výsledkoch geologického prieskumu Kurikovej, ktoré sú mimoriadne optimistické. Uloenie loiska, jeho kompaktnos a výdatnos umouje poui najmodernejie banské technológie a realizova celý projekt, teda abu, spracovanie rudy a skládku hluiny, ako podzemnú banskú prevádzku s minimálnym vplyvom na ivotné prostredie. Ako zdôraznil, iadnym spôsobom neovplyvní ani centrum prímestskej rekreácie Jahodná, pretoe vchod do bane by mal by umiestnený mimo tejto oblasti prostredníctvom tôlne vzdialenej niekoko kilometrov od loiska. aba uránu v Kurikovej by poda Havrana znamenala obrovský prínos pre slovenskú ekonomiku. Okrem vytvorenia 520 priamych a 320 nepriamych pracovných miest by sa Slovensko, v súasnosti odkázané na dovoz jadrového paliva zo zahraniia, mohlo sta sebestaným. Oakávaná úhrada do tátneho rozpotu za vyaené nerasty má by vo výke 40 miliónov eur, predpokladaná da z príjmu do tátneho rozpotu bude viac ako 80 miliónov eur, ráta sa aj s benefitmi pre samosprávy. Predbená túdia uskutonitenosti dokazuje obrovský ekonomický potenciál projektu Kuriková a tým zárove odkrýva jeho konkurennú výhodu voi iným uránovým projektom. Z toho jasne vyplýva, e projekt Kuriková má potenciál sa zaradi medzi producentov uránu s najniími nákladmi na prevádzku a výrobu, prehlásil Dorian L. Nicol, prezident spolonosti. alím krokom je príprava túdie uskutonitenosti (Feasibility Study) a proces posudzovania vplyvov na ivotné prostredie. Slovenská dcéra Ludovika Energy v súasnosti pokrauje v doplujúcom prieskume a spolupracuje na uvedených túdiách. Tento proces bude trva ete niekoko rokov. Najdôleitejie správy z východu Slovenska ítajte naKorzar.sme.sk. Vetky správy z Koíc nájdete nakoickom Korzári


Beperli a magyar kormányt Ausztria

Az osztrák kanceller Christian Kern bejelentette, hogy Ausztria beperli a magyar kormányt a paksi atomerőmű bővítése miatt. A keresetet az Európai Bíróságnál fogják benyújtani.
Kern szerint korábban az Európai Bíróság is arra a következtetésre jutott, hogy az erőmű soha nem lesz nyereséges állami segítség nélkül - írja ahvg.hu. A portál szerint Ausztria azért nem támogatja az egyébként 12 és fél milliárd eurós beruházást, mert a nemzetközi hálózatra és ezzel együtt a német áramtőzsdére nagy hatással lesz a paksi villamosenergia, az osztrák piacon pedig a német tőzsde az irányadó.


Těžba uranu do dvou let skončí

Česko ustoupí od těžby suroviny, u níž patřilo desítky let ke světovým velmocím. I po masivním útlumu těžby v 90. letech mu v roce 2012 s vytěženými 228 tunami uranu náleželo 15. místo na světě. Za kulisy událostí- Těžba uranu v České republice skončí o několik let dříve, než se plánovalo. Pokud se situace na trhu s uranem výrazně nezmění, do dvou let zavře hlubinný důl v Dolní Rožínce – poslední stále fungující uranový důl v Česku. V rozhovoru pro partnerský deník HN to potvrdil nový generální ředitel státního podniku Diamo Tomáš Rychtařík. „Je to tím, že ložisko v Rožínce pomalu končí. Letos tam vytěžíme asi 170 tun uranu, loni to bylo 190,5 tuny, dříve se přitom těžilo i 600 tun ročně. Těžba je stále profitabilní, ale dostáváme se na její hranici,“ říká Rychtařík. Těžba tak poběží zhruba dva roky a pak bude postupně ukončena. Dříve se přitom hovořilo o jejím pokračování až do let 2018 až 2020. Česko tak ustoupí od těžby suroviny, u níž patřilo desítky let ke světovým velmocím. I po masivním útlumu těžby v 90. letech mu v roce 2012 s vytěženými 228 tunami uranu náleželo 15. místo na světě. Historicky se v Česku vytěžilo asi 110 tisíc tun uranu. „Kromě toho, že v Rožínce pomalu docházejí zásoby uranu, má na ukončování těžby vliv i vývoj cen na světových trzích. Zatímco před pěti či sedmi lety stál kilogram uranu až sedm tisíc korun, letos se dostal i na 1400 korun za kilogram. A to je pro těžbu dlouhodobě neudržitelný trend,“ říká Rychtařík. A dodává, že pokud se těžba a produkce uranu nestane tématem národního zájmu nebo nevzroste jeho cena, tak je pravděpodobné, že u nás s těmito cenami těžba skončí. Není to přitom poprvé, co má těžba v Dolní Rožínce skončit. Již v roce 2002 naplánovala vláda uzavření dolu na rok 2006. Díky rostoucím cenám a očekávané vysoké poptávce své rozhodnutí ale přehodnotila. Ústup jádra? Důvodem současných nízkých cen je hlavně to, že na trhu je uranu příliš mnoho. Kvůli katastrofě v japonské Fukušimě v roce 2011 totiž většinu svých elektráren odstavilo Japonsko a následovalo i rozhodnutí německé kancléřky Angely Merkelové o odchodu Německa od jádra. Sedm nejstarších zdrojů bylo uzavřeno okamžitě a poslední jaderná elektrárna by se měla u našeho západního souseda uzavřít v roce 2022. Ještě před sedmi osmi lety přitom díky očekávanému jadernému boomu ve světě drtily ceny uranu svá historická maxima. Nyní ale uzavírají své doly i velké mezinárodní společnosti a čekají, až půjdou ceny opět nahoru. Kde se bude těžit dál? S uzavřením Rožínky se dříve či později počítalo, Diamo tak připravilo nové alternativy. „První ložisko, kde v současné době máme zpracovanou studii proveditelnosti těžby a předložíme ho na podzim vládě, je Brzkov na Vysočině. Je to zhruba 50 kilometrů od Rožínky a předpokládají se zde zásoby zhruba ve výši 2900 tun uranu. Pokud bude příznivá situace, tak se povolí průzkumné území. Až na základě dodatečného průzkumu tohoto ložiska – kromě uranu tam mohou být i velmi zajímavé prvky jako tantal a niob – mohou následovat další kroky,“ říká Rychtařík. Pokud by vláda byla tomuto záměru nakloněna, zahájení těžby připadá v úvahu nejdříve v roce 2020. Případná těžba ale závisí opět i na ceně uranu. Ta by pro těžbu musela být okolo 3000 korun za kilogram, tedy dvojnásobek ceny na současném spotovém celosvětovém trhu. Další možností je obnovení těžby v okolí Ralska. „Stráž je nejen největší ložisko v Česku, ale asi i největší ložisko uranu v Evropě,“ říká Rychtařík. Technická agentura tak již vytvořila první studii, která možnosti posoudila. „Podle ní je tu asi osm ložisek, dohromady se tu bavíme zhruba o 120 tisících tunách uranu, z nichž je zhruba 70 tisíc tun těžitelných. Z osmi ložisek je asi pět perspektivních,“ říká Rychtařík. Chemická těžba Otázkou nicméně je, jakým způsobem by se uran těžil. Jen u jednoho je podobně jako u Brzkova možná hlubinná těžba. U ostatních by byla nutná těžba chemická pomocí kyseliny sírové. „A ta je velmi nepopulární, ale přece si nikdo nemůže myslet, že by se chemikálie používaly stejně jako před třiceti lety,“ říká šéf Diama. Bývalá chemická těžba dnes „zajišťuje“ Diamu jednu z jeho hlavních činností, tedy likvidaci jejích následků. Jen v okolí Ralska se dnes v podloží nacházejí po desítkách let těžby miliony tun chemikálií. Kontaminované území dosahuje rozlohy zhruba 700 hektarů a Diamo zde každý rok zlikviduje okolo 160 tisíc tun chemikálií. Sanace zde bude probíhat až do roku 2037. Petr Lukáč


Irán a Nemzetközi Atomenergia-ügynökséggel folytatott együttműködés csökkentésével fenyeget

Nem zárható ki, hogy Irán korlátozza együttműködését a Nemzetközi Atomenergia-ügynökséggel (NAÜ) - figyelmeztette Haszan Róháni iráni elnök Amano Jukija NAÜ-főigazgatót szerdai megbeszélésükön Bécsben. "Irán nukleáris tevékenységei mindig is békés célokat szolgáltak, és a teheráni vezetés fog dönteni a NAÜ-vel folytatott együttműködés szintjéről - adta hírül az IRNA iráni állami hírügynökség Róhánit idézve. Az iráni elnök utalt arra, hogy az Egyesült Államok kilépett a 2015-ös nemzetközi nukleáris megállapodásból, és hangsúlyozta, hogy az együttműködés szorosságában bekövetkező esetleges változásokért azokat terheli a felelősség, akik az új helyzetet előidézték. Róháni kijelentette: amennyiben az Egysült Államok kilépése miatt Irán többé nem húz hasznot az úgynevezett atomalkuból, újabb döntésekre kényszerül. A nap folyamán Róháni leszögezte: Irán kitart azokkal az amerikai fenyegetésekkel szemben, miszerint megállítják az iráni olajeladásokat. Hangsúlyozta, hogy az Egyesült Államok nem gondolta végig egy ilyen döntés lehetséges következményeit. "Az amerikaiak azt mondják, hogy nullára akarják csökkenteni az iráni olajexportokat. Nem gondolták végig, hogy mit mondanak, és ez azt mutatja, a következményekkel sem számoltak" - mondta. Az iráni Forradalmi Gárda egyik parancsnoka ezzel összefüggésben kilátásba helyezte, hogy Teherán le fogja zárni a Hormuzi-szorost az olajszállító tankhajók előtt. "Ha le akarják állítani az iráni olajexportokat, mi semmilyen olajszállítmányt nem fogunk átengedni a Hormuzi-szoroson" - mondta Iszmáil Kovszair, akit az állami tulajdonú yjc.ir hírportál idézett. Az iráni államfő korábban Sebastian Kurz osztrák kancellárral tárgyalt. A megbeszéléseiket követő sajtótájékoztatón az iráni államfő kijelentette, Irán nem kíván kilépni a nukleáris megállapodásból mindaddig, amíg az számára is előnyökkel jár. Hozzátette, hogy Teherán betartja ígéreteit a nukleáris programjáról szóló nemzetközi atomalku, valamint a NAÜ-vel folytatott együttműködés tekintetében. Washington idén május elején felmondta a 2015-ös atomalkut, és visszaállította a felfüggesztett szankciókat az iszlám köztársasággal szemben.


Plastická fólia ochráni pred sprejermi

Grenoble 25. júna (TASR) - Francúzski vedci z Komisie pre jadrovú energiu (CEA) vyvinuli odstránitený film z plastickej hmoty, ktorý by mohol by úinnou ... Grenoble 25. júna (TASR) - Francúzski vedci z Komisie pre jadrovú energiu (CEA) vyvinuli odstránitený film z plastickej hmoty, ktorý by mohol by úinnou ochranou pred grafitmi. Produkt bol pôvodne koncipovaný ako fólia na ochranu pred rádioaktívnym iarením.SkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamouSkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamou Snímatená fólia môe chráni pred útokmi sprejerov steny domov, dopravné znaky a dokonca aj autá. Polymérová fólia sa nanáa tetcom alebo sprejom, odstrauje sa rozpustením vo vode alebo zokrabaním. Povlak je zvonka neviditený a jeho výroba je vemilacná- tvorcový meter stojí menej ako jedno euro. Je to dvakrát menej ako stoja súasné ochranné technológie. Francúzski vedci ete pracujú na optimalizácii rozpúatenosti fólie. Vyvíjajú aj variant pre drsné plochy ako omietky alebo betón.


Moszkva: szakértői tárgyalások kezdődtek az Új START-szerződés meghosszabbításáról

Szakértői tárgyalások kezdődtek a nukleáris hadászati támadófegyverzetek csökkentéséről megkötött orosz-amerikai Új START- (START-3) szerződés február 5-én lejáró hatályának meghosszabbításáról – jelentette be Marija Zaharova orosz külügyi szóvivő hétfőn Moszkvában a Rosszija 24 hírtelevíziónak nyilatkozva.
„Elmondhatom, hogy a szakértők dolgoznak ebben az irányban. Gyakorlati munkáról van szó, amely megkezdődött” – mondta a szóvivő. (A legfrissebb hírek itt) Korábban Jen Psaki, a Fehér Ház szóvivője úgy nyilatkozott, hogyaz Egyesült Államok támogatja a szerződésnek a maximálisan lehetséges ötéves időszakra való meghosszabbítását. Dmitrij Peszkov orosz elnöki sajtótitkár pénteken Oroszország nevében üdvözölte Washington politikai eltökéltségét a szerződés meghosszabbítása mellett, hozzátéve hogy a végkifejlet az amerikai javaslat részleteitől függ, amelyek még tanulmányozásra várnak. Az Új START az 1991-ben Mihail Gorbacsov akkori szovjet elnök és George H.W. Bush volt amerikai elnök által megkötött START-1 utódja.Vlagyimir Putyinorosz ésBarack Obamavolt amerikai elnök írta alá 2010-ben, és 2011-ben lépett hatályba. A megállapodás a rendszeresített robbanófejek számát 1550-ben, a hordozóeszközökét pedig – beleértve a rendszerbe nem állított eszközöket is – 800-ban maximalizálta.Ezek közül mindkét fél 700-at állíthat rendszerbe. Oroszország többször tett javaslatot az egyezmény meghosszabbítására.Erre az Egyesült Államok sokáig nem reagált, és felvetette Kína bevonását a tárgyalásokba.Marshall Billingslea, a Trump-kormányzat fegyverzetellenőrzéssel és a tárgyalásokkal foglalkozó különmegbízottja október végén kijelentette: elvi megállapodás született az Új START meghosszabbításáról. Akkor ezt Szergej Lavrov orosz külügyminiszter cáfolta. Később Vlagyimir Putyin orosz elnök tett ismét javaslatot az egyezmény feltétel nélküli egyéves érvényben tartására, a feltételek újratárgyalása mellett, de azt az amerikai fél elutasította. (MTI)


Evakuovaní obyvatelia sa mohli vráti po zabudnuté veci

Asi stovka Japoncov, ktorých evakuovali z oblasti bezprostredne hraniiacej s jadrovou elektrárou Fukuima, sa v utorok mohla nakrátko vráti do svojich domovov a zobra si odtia svoje veci. TOKIO. Ide o prvý prípad, ke vláda dovolila uom navtívi zónu v okolí pokodeného zariadenia. Obyvatelia pritom úrady dlhodobo iadali, aby sa mohli vráti po zabudnuté osobné veci, kee evakuácia po úniku radiácie z atómovej elektrárne prebehla bleskurýchlo.SkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamouSkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamou Japonskú elektráre Fukuima na severovýchodnom pobreí ostrova Honu zasiahlo 11. marca silné zemetrasenie a obrovská vlna tsunami, ktoré mali za následok sériu ványch havárií a únik rádioaktivity do okolia. Úrady preto preventívne rozhodli o evakuácii desatisícov obyvateov. Pracovníci elektrárne sa v týchto doch naalej sústreujú na ochladenie reaktorov a snaia sa tie zabráni aliemu úniku rádioaktivity do vonkajieho prostredia.


Koko cézia nám zostalo v tele od havárie v ernobyle?

Vraj u iadne. Je to u 17 rokov, o vybuchla atómová elektráre v ernobyle. Odborníci na iarenie tvrdia, e cézium, ktoré nae telo dostalo po výbuchu reaktora, sa u rozpadlo. Zostalo len na poliach niektorých lokalít, napríklad v Rusovciach i oblasti Dunajskej Stredy, kde ho spásajú kravy, zostáva v lesných plodinách a hubách, hovorí Ing. Marko Füllöp z oddelenia radianej hygieny Ústavu klinickej a preventívnej medicíny.SkryVypnú reklamuSkryVypnú reklamuSkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamouSkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamou Ke prepukla panika po ernobyle, udia chodili do tátnych zdravotných ústavov mera kaleráby, mrkvy a redkviky zo svojej záhradky. Do Ústavu klinickej a preventívnej medicíny v Bratislave zase chodili s prosbou da si zmera, koko cézia majú vo svojom organizme. Zo zaiatku bol veký nával, teraz u záujem opadol. Kto vak má záujem, môe si aj dnes necha u nás zmera rádionuklidy v organizme, hovorí Ing. Füllöp. Dnes tu merajú najmä profesionálov, pracovníkov nukleárnej medicíny, ktorí pripravujú dávkovanie pre pacientov, pracujú s otvorenými iarimi. Kto chce vedie, i náhodou nie je rádioaktívny, má monos zmera sa na celotelovom poítai. Ten je umiestnený na dvore ústavu v peciálnej kobke, vyrobenej zo eleza, ktoré dnes u ako nájdete. elezo sme kúpili a z Anglicka. Kedysi plávalo po mori na nemeckom kríniku z prvej svetovej vojny. Hada dnes elezo nezamorené rádioaktívnymi látkami je takmer nemoné. Od ias pokusov s jadrovými zbraami v roku 1944 je toti svet zamorený céziom a stronciom. Zamorili stavebný materiál pribline tak ako nedávnoernoby, hovorí Marko Füllöp. Merajú tu aj stavebný materiál Vea materiálov sa vyrába z popoleka elektrární, preto sa musia mera, aby sa nebodaj neurobili betónové panely, ktoré obsahujú príli vea prírodných rádionuklidov, napríklad radónu. Výrobcovia to majú zo zákona povinné. Ak sa chce zmera lovek, je to podobné, len to trvá trochu dlhie. Treba si ahnú na lôko, ktoré je vo vnútri kobky, a detektor sa posúva pod ním. Na tú polhodinku si môe aj zdriemnu. udia sa asto boja do velikánskej eleznej kobky vojs, myslia si, e ich tu nieo oiari. Hrubé steny z istého neoiareného eleza práve naopak zabezpeujú, e sa sem nedostane ani prírodné iarenie, ktorému sa inak nevyhneme, hovorí Füllöp. Celotelový poíta, ktorý je poda jeho slov najlepí v Európe, je k dispozícii kadému, kto má záujem zmera si rádioaktívne látky v tele. Ke má niekto príli vea cézia, odporúame mu, aby prestal jes hríby, lesné plody, prípadne mäso. Ide toti väinou o udí, ktorí konzumujú viac týchto plodín. Kadým rokom vak koncentrácia izotopov, ktoré mono pripísa ernobyu, klesá. Najviac rádioaktívnych látok spadlo na území od Starej ubovne ceziar nad Hronompo Dunajskú Stredu, kde boli namerané maximálne hodnoty. Dodnes sú v týchto oblastiach polia, kde je výskyt cézia o nieo vyí. Avak nie v takej koncentrácii, ktorá by bola kodlivá. Aspo tak to tvrdia odborníci. (uj)


Rauhání dúfa, e jadrový spor sa podarí vyriei

Víaz prezidentských volieb v Iráne Hasan Rauhání v pondelok vyjadril nádej, e dlhoroný spor so svetovými mocnosami, ktorého predmetom je výroba jadrového materiálu, bude moné vyriei prostredníctvom vyej transparentnosti a vzájomnej dôvery. Poas prvej tlaovej konferencie po svojom zvolení vak zárove vyhlásil, e islamská republika program obohacovania uránu nezastaví a znepriatelené Spojené táty budú musie uzna, e na má právo. Sankcie uvalené medzinárodným spoloenstvom na Irán pre sporné jadrové aktivity pritom oznail za nespravodlivé a neoprávnené. Toto obdobie je minulosou, povedal Rauhání vnaráke na vyjednávanie so skupinou iestich mocností, ktoré od Iránu poadujú zastavenie obohacovania uránu. Poda umierneného klerika, ktorého zvolenie zvyuje nádej na zlepenie vzahov so Západom, existuje mnoho spôsobov, ako budova dôveru. Irán bude poda neho postupova transparentnejie, aby preukázal, e jeho aktivity spadajú do rámca medzinárodných pravidiel. Rauhání u dávnejie prisúbil, e sa bude snai obnovi diplomatické vzahy sUSA, ktoré sú preruené od islamskej revolúcie vroku 1979.Akýkovek dialóg sAmerianmi vak poda neho musí by zaloený na rovnosti a vzájomnej úcte. Spojené táty by nemali zasahova do naich vnútorných záleitostí, uzna práva Iránu vrátane jadrových práv a ukoni svoju jednostrannú politiku a nátlak, povedal budúci prezident vpondelok pred novinármi. Zárove upozornil, e budúca vláda sa nevzdá legitímnych práv krajiny. Biely dom ete vsobotu vyhlásil, e Washington je pripravený nadviaza priame rokovania sIránom vzáujme nájdenia diplomatického rieenia jadrovéhosporu. Rauhání získal vpiatkovom prvom kole volieb 50,7percenta hlasov a druhé kolo sa tak nemusí uskutoni. esdesiattyrironý politik vminulosti pôsobil ako poslanec, ale aj ako hlavný vyjednáva pre iránsky jadrový program. Jedným zjeho hlavných predvolebných subov bolo dosiahnutie zmiernenia medzinárodných sankcií, ktoré na Teherán uvalili mocnosti práve pre jeho nukleárny program. Irán sa aj preto zmieta vekonomickej kríze bojuje svysokou nezamestnanosou ale najmä obrovskou infláciou spôsobenou znehodnocovaním vlastnejmeny.


Děsí mě to. Schwarzenegger rozcupoval umrtvení německých jaderných elektráren

„Terminátor“ Arnold Schwarzenegger (76), po skončení své hollywoodské kariéry guvernér Kalifornie (2003 až 2011), se nemilosrdně pustil do německé energetické politiky. Jako hostitel osmého ročníku klimatické konference Austrian World Summit ve Vídni označil v pátek posledních několik let za „velké vítězství ropného průmyslu a průmyslu fosilních paliv“ – protože jejich tržby stále rostou, zatímco projekty větrné a solární energie stagnují. Legenda akčních filmů vyzdvihla jako obzvláště negativní příklad Německo, poznamenal web listuDie Welt. „Berlínská vládní koalice si stanovila obrovský cíl 65 procent obnovitelné energie do roku 2030,“ připomněl. Třetinu projektů větrné energie však blokují povolovací procedury. A především: šest procent německé poptávky po elektřině dříve pokrývala čistá jaderná energie. Pak ale německá vláda jaderné elektrárny vypnula. „Jaký to má smysl?“ rozohnil se Schwarzenegger. „Zděsilo mě to a děsí mě to.“ Německo podle někdejšího guvernéra Kalifornie, státu, jehož ekonomický výkon je srovnatelný s Velkou Británií, nemělo žádný plán, jak nahradit šest procent čisté energie jadernou energií. „A důsledek? Musí dál spalovat uhlí. A investují 16 miliard eur do výstavby čtyř obrovských elektráren na zemní plyn,“ kroutil nevěřícně hlavou. Schwarzenegger to považuje za výsměch občanům ze strany politiků: „Jak můžete svým občanům říkat, že jste v mimořádné situaci, která vyžaduje, abychom co nejrychleji přestali používat fosilní paliva, ale zároveň přijímat rozhodnutí, která vyžadují další fosilní paliva a ještě více znečišťují svět?“ Jako protipříklad zmínil Schwarzenegger podle listuBildKalifornii, která zastavila uzavření své jaderné elektrárny plánované na rok 2024. Díky tomu by devět procent potřeby elektřiny tohoto amerického státu mohlo být pokryto čistou elektřinou. Schwarzenegger se již tři desetiletí angažuje v oblasti klimatu a vyzývá vlády celého světa k důslednějšímu a rychlejšímu jednání: „Všichni víme, že změna klimatu je hrozbou, ale proč nejednáme?“ ptal se ve svém projevu ve Vídni.


Óriási változások jönnek a mérőóráknál, napelemeknél

Magyarországon az előállított villamos energia 18 százalékát napelemek termelték meg 2023-ban, amellyel az európai élmezőnybe tartozunk, a részarány tekintetében a második helyen állunk Görögország után – jelezte az Indexnek Kecskés Bálint és Mihálovics Zoltán. A Makronóm Intézet elemzőivel megvizsgáltuk, milyen tempóban halad az európai és a hazai napelempiac és zöldátállás. Kövesse az Indexet Facebookon is! „Mivel a nap- és szélenergia rapszodikusan áll rendelkezésre, ahhoz, hogy fel tudjuk használni, tárolni is szükséges. Magyarország a zöldenergia tárolására alkalmas high-tech rendszerek gyártásában a világ negyedik legnagyobb kapacitásával fog rendelkezni 2030-ra” – mondta György László hétfőn Veszprémben. A zöldenergetika piaca 2050-re várhatóan nyolcszorosára bővül, Magyarország pedig nem követője, hanem éllovasa lesz a fordulatnak – jelezte a kormánybiztos. Korábban Steiner Attila energetikáért és klímapolitikáért felelős államtitkár rávilágított, hogy már több mint 6000 megawattnyi energiát termelnek a napelemek, tehát amikor süt a nap, akkor – kiegészítve a Paksi Atomerőművel – már fedezik a hazai energiafelhasználást. Persze amikor nem süt a nap, akkor más a helyzet. A kormányzat ezért is különített el 200 milliárd forintot a termelésre, tárolásra és gyártókapacitások létrehozására különböző pályázatok formájában, illetve vizsgálják ageotermikusenergiát, és a biogáz szélesebb körű felhasználását is. A politikus azt is bejelentette, hogy több mint 165 ezer új okosmérőt telepít szolgáltatási területén az E.ON Hungária Csoport. Az új mérőórák már képesek arra – szemben a hagyományos fogyasztásmérő berendezésekkel –, hogy leolvasásuk távolról is lehetséges, tehát a fogyasztóknak már nem kell a villanyóra-leolvasással bíbelődniük. Azokosmérőkkelaz áramfelhasználás mellett az esetleges betáplálás is nyomon követhető, ami a napelemes háztartásoknak előnyös. Kína az iparág megkerülhetetlen szereplője A Makronóm Intézet elemzői szerint bár a fotovoltaikus technológia alkalmazását az Egyesült Államok fedezte fel, mára mégis Kína uralja azt. Az innovációban ugyan továbbra is az USA az első, de atíz legnagyobb napelemgyártó vállalatközül mára nyolc az ázsiai országban van, miközben csupán kettő található az amerikai kontinensen. Peking 2011 óta mintegy50 milliárd dollártfektetett az iparág ellátási láncába, tízszer annyit, mint Európa, aminek eredményeképpen mára Kína egymaga szállítja a világ napelemeinek80 százalékát. A távol-keleti nagyhatalom fölénye annak a tudatos, immár negyed évszázada tartó iparpolitikájának köszönhető, ami jó eséllyel a következő években is fennmarad – mutatott rá Kecskés Bálint, a Makronóm Intézet elemzője. ANemzetközi Energiaügynökség(IEA) szerint tavaly 50 százalékkal, közel 510 gigawattra nőtt a globális éves megújulókapacitás-bővítés, ami az elmúlt húsz év leggyorsabb növekedési üteme. Globális szinten a napelemek adták a világ megújuló kapacitásainak háromnegyedét. A jelenlegi piaci körülmények és a meglévő szabályozások mellett a globális megújulóenergia-kapacitások 2028-ra elérik a 7300 gigawattot, ami ugyan elmarad a háromszoros célértéktől, mégis jelentős (2,5-szeres) növekedés 2022-höz képest. „Azzal, hogy a napelemekgyártásáhozszükséges kritikus ásványi anyagok feldolgozása erősen koncentrált az ázsiai országban, valamint a technológia alkotóelemeinek részesedése is nem egy esetben meghaladja a 95 százalékot – a poliszilícium, az ingot és a lapkagyártás terén –, az iparág jelenleg teljes mértékben függ Kínától” – jelezte az elemző. Európa rászorul Kína segítségére a zöldátállásban Az Európai Unióban 2023-ban folytatódott az előző évek trendje, és mintegy40 százalékkalnövekedtek a napenergia-termelési kapacitások, ami elengedhetetlen a kitűzött célok eléréséhez: az EU vállalta, hogy 2025-ig több mint320 gigawatt, 2030-ig pedig közel 600 giagawatt napelemes termelőkapacitást épít ki. Ez a 2020-as értékhez képest (136 gigawatt) 341,18 százalékos növekedést jelent egy évtized alatt. A hatékonyságnövekedés és gyártói kapacitások bővülésének eredményeként a panelek ára jelentősen csökkent – olyannyira, hogy a túltermelés és az alacsony árak miatt egyre több gyártó kerül nehéz helyzetbe – jelezte Kecskés, megjegyezve, hogy ezzel párhuzamosan a telepítési költségek emelkednek, a megnövekedett igények és a magas munkaerőköltségek miatt. Alternatív megoldásként mára már Hollandiában és Németországban is gyakori példa, hogykerítésre helyezik fel, vagy éppen azt helyettesítik a panelekkel. Tehát miközben az egyik oldalról túlkínálati problémák tapasztalhatók, addig a szolgáltatás, vagyis a tetőre telepítés, valamint a tartószerkezetek iránti kínálat nem tud lépést tartani a kereslettel. Az Európai Napelemgyártó Tanácsfebruárban figyelmeztetett, hogy ha nem kapnak gyorssegélyt, akkor az európai napelemgyártók is hamarosan leállnak az iparágba történő kínai befektetések elmaradása miatt. A problémát az egységár drámai beesése okozta (0,2 cent/watt alatti, dollárban számolva), aminek következtében elmaradhatnak a befektetések. „Ez is aláhúzza azt, hogy kontinensünk zöldátállása szempontjából elengedhetetlenek a kínai befektetők, akik a globális piac kvázi egyeduralkodói” – fogalmazott az elemző. Magyarország az élmezőnyben akar lenni A szakértők rámutattak, hogy Magyarországon az előállított villamos energia 18 százalékát napelemek termelték meg 2023-ban, amellyel az európai élmezőnybe tartozunk, a részarány tekintetében a második helyen állunk Görögország után. Mintegy 260 ezer ház tetején található napelem, a 2010 után épült családi házakat tekintve pedig minden negyediken üzemel ilyen berendezés – világított rá Mihálovics Zoltán. Az elemző szerint ebben az ugrásban nagy szerepe volt a kormányzati ösztönzőknek, amelynek négy zászlóshajója van: A hazai napenergia-ágazat növekedését jelzi, hogy a tavalyelőtti több mint 1000 megawatt után 2023-ban is rekordmértékben, mintegy 1600 megawattal nőtt az összes napelemes beépített teljesítmény, ami azt jelenti, hogy két év alatt megduplázódott a napenergia-kapacitás. A minden korábbit felülmúló éves bővülésen nagyjából fele-fele arányban osztoztak az ipari és a háztartási méretű rendszerek. A hazai napelemes megoldások összes beépített teljesítménye már meghaladja az 5600 megawattot, ám emellett fontos megemlíteni, hogy a paksi atomerőmű további 2000 megawattot táplál a hálózatba, így kiegyenlítő villamosenergia-forrásként képes funkcionálni. Ezért is lehetséges az, amiről Steiner Attila államtitkár beszélt, hogy megfelelő időjárási körülmények mellett, az atomerőművel kiegészülve, az ország képes a teljes szén-dioxid-kibocsátás-mentes működésre. A magyar zöldátállás sikerességét úgyszintén jól példázza, hogy hazánk hat évvel korábban teljesítette a 2030-as célszámokat: a napenergia-összteljesítmény az idén meghaladta a6000 megawattot – világított rá Mihálovics. Az ipari erőművek összes beépített teljesítménye 3478, a háztartási méretűeké 2362, a saját célra termelő erőműveké pedig 260 megawatt. Ezzel az eredeti időpontra, vagyis az évtized végére a Nemzeti Energia- és Klímaterv felülvizsgált változata már 12 ezer megawatt naperőművi kapacitással számol, ami várhatóan villamosenergia-exportra is elegendő lehet. A már meglévő és a tervezett napelemparkok, valamint a paksi atomerőmű termelésével Magyarország elektromos áramot exportálhat a jelenlegi importfüggőség helyett – mondta márciusbanLantos Csaba. Az energiaügyi miniszter kifejtette, hogy Magyarország még árambehozatalra szorul, a felhasznált villamos energia 25-26 százaléka import. Erőteljesen bővült ugyanakkor az elmúlt néhány évben a hazai napelempark, a legfrissebb adatok szerint már 6100 megawatt teljesítményű napelempark létesült, ennek mintegy 60 százaléka ipari, 40 százaléka háztartási. A miniszter szerint ha az új paksi blokkok üzembe állnak, illetve a jelenlegi atomerőmű üzemidejét meghosszabbítják, Magyarország nettó exportőr lehet. (Borítókép: Robert Nickelsberg / Getty Images Hungary) Kövesse az Indexet Facebookon is!


Menesztené az atomerőmű vezetését a Fidesz

Hanyag kezelés és közveszély okozás miatt büntetőfeljelentést javasol a Paksi Atomerőműben történt tavaszi üzemzavar miatt a vizsgálóbizottság fideszes elnöke, Koltai Tamás. A politikus jelentéstervezete szerint az erőmű vezetésének mennie kell, mert nem tudnának megakadályozni egy újabb üzemzavart sem. A paksi üzemzavar a közveszély okozás tényállását, az üzemzavar következtében az atomerőművet ért 10 milliárdos kár pedig a hanyag kezelés gyanúját is felveti - szerepel a paksi üzemzavart vizsgáló parlamenti bizottság fideszes elnökének jelentéstervezetében. Ebben a hanyag kezelésben három vétkes szervezetet is megemlít a politikus: a Paksi Atomerőmű Rt-t, a francia Framatome ANP-t, és az Országos Atomenergia Hivatalt nevezi meg. A fideszes képviselő azt javasolja ezért az erőmű tulajdonosának, a Magyar Villamos Műveknek, hogy ismeretlen tettes ellen indítson büntetőeljárást. A javaslat elengedhetetlennek tartja a teljes felső vezetés menesztését is. "Az Erőmű jelenlegi felső vezetése mind befelé, mind kifelé hitelét vesztette. A teljesen amortizált, hitelüket vesztett, összeomlott lelkű vezetőkkel esély sincs a helyzet megoldására, sőt a további hibák elkerülésére sem. A jelenlegi menedzsmentben továbbra is nagy valószínűséggel kódolva vannak az újabb hibák, az újabb üzemzavarok" - olvasható a tervezetben. A vizsgálóbizottság mandátuma, Szili Katalin házelnök levele szerint a múlt héten lejárt, ezt azonban a fideszes elnök vitatta, mivel ő nem a testület létrehozásától szóló határozattól számolta a 60 napot, hanem az alakuló üléstől. Mindenesetre a Fidesz kezdeményezte a vizsgálóbizottság mandátumának meghosszabbítását.


Posádku ponorky Kursk nebolo moné poda Putina zachráni

Moskva 18. júla (TASR) - Ruská armáda a záchranári vlani pohavárii ruskej jadrovej ponorky Kursk urobili pre záchranu posádkyvetko, o bolo v ich ... Moskva 18. júla (TASR) - Ruská armáda a záchranári vlani po havárii ruskej jadrovej ponorky Kursk urobili pre záchranu posádky vetko, o bolo v ich silách, námorníkov vak nebolo moné zachráni ani v prípade, ak by Rusko poiadalo zahraniie o pomoc okamite. Na margo nehody ponorky Kursk z 12. augusta 2000 v Barentsovom mori to dnes v Kremli povedal ruský prezident Vladimir Putin.SkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamouSkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamou "Záchranári urobili vetko, o mohli urobi," uviedol Putin a vysvetlil, e ponorka mala kontrukné nedostatky, ktoré neumonili samostatný únik námorníkov, o explóziu preili. V súvislosti s kritikou na adresu Putina, e po nehode nepreruil svoju dovolenku v iernomorskom letovisku Soi, ruský prezident priznal, e z mediálneho hadiska to bola chyba. Prezident sa dnes poas asi 100-minútovej tlaovej besedy so stovkami ruských a zahraniných novinárov, ktorú vysielali aj niektoré rozhlasové a televízne stanice, vyslovil za pokraovanie reformy a modernizácie ruských ozbrojených síl v horizonte najbliích desiatich rokov. V súvislosti s otázkou o budúcnosti vojenských lodeníc v Severodvinsku, kde v sovietskych asoch vyrábali dve a tri jadrové ponorky rone a teraz len jednu za niekoko rokov, Putin naznail, e ruský obranný priemysel aká zotíhlenie, pretoe krajina nemôe vyleova na obranu toko prostriedkov z rozpotu ako za ias Sovietskeho zväzu. Najvyí ruský predstavite dnes v Moskve oznail za priority rozvoja krajiny boj s byrokraciou, ekonomický rozvoj, zniovanie daovej záae a sprehadnenie politickej scény, na ktorej je dnes a príli vea politických subjektov. Cieom je zlepi ivotnú úrove obyvatestva a prispie k tomu, aby obania mohli by na svoju vlas hrdí, dodal prezident Putin. (spravodajca TASR Bohdan Kopák) dem


Potvrzené zpoždění. Temelín bude třeba až v roce 2030

Dosud nejvyšší představitel státní správy otevřeně připustil zdržení Praha- Dosud nejvyšší představitel státní správy otevřeně připustil, že dostavbaJaderné elektrárny Temelínse s velkou pravděpodobností zdrží. Píše o tom ve svém aktuálním vydánídeník Insider, který připomíná, že dosud platný plán počítá s tím, že se nové bloky rozjedou do roku 2025. Podleministra průmyslu Martina Kubyvšak bude Česká republika elektřinu z nich potřebovat nejdříve v roce 2030. "Doba, kdy budeme potřebovat, aby Temelín přišel na trh, je někdy kolem roku 2030. Když bude ubývat uhelných zdrojů, mohli bychom se v té době stát energeticky deficitní zemí a dovážet elektřinu. To považuji národohospodářsky za velmi rizikové. Z tohoto pohledu je Temelín třeba posuzovat," řekl ministr v rozhovoru pro deník Insider. Jde o výrazný posun. Dosud totiž pochybnosti o spuštění nových bloků kolem roku 2025 zaznívaly jen z úst energetiků. Politici z vlády i parlamentní opozice vždy pokračování projektu v původních termínech obhajovali. Nyní odklad připouští už i člen kabinetu, zodpovědný navíc za energetickou strategii státu.  Přečtěte si podrobnosti v placeném deníku Insider:Co přesně Temelín vzdaluje a jak argumentuje ministr Kuba?


Mayová poprvé promluvila v parlamentu, hájila britské jaderné zbraně

Britská premiérka Theresa Mayová v pondělí poprvé promluvila v parlamentu. Před poslanci hájila obnovu flotily čtyř ponorek s jadernými hlavicemi Trident, o níž se v pondělí pozdě večer hlasovalo. Podle ní by opuštění tohoto programu byla „obrovská nezodpovědnost“. Proti obnově programu vystoupil šéf opozičních labouristů Jeremy Corbyn. Její obhajoba nakonec slavila úspěch. Britský parlament obnovu zastarávající flotily ponorek schválil. „Nemůžeme si dovolit polevit na stráži,“ citovala britská BBCMayovou, podle níž hrozby vůči Spojenému království stále existují. Podle ní by bylo nezodpovědné zbavit se „nejvyšší pojistky“ a schopnosti reagovat na hrozby ve světě, zvlášť kdyžBritánienese odpovědnost i za bezpečnost svých spojenců. "Kdybychom se zbavili jaderných zbraní, zpět už je nezískáme," řekla. Britská ponorka třídy Vanguard se střelami Trident Namítla také, že pozastavení programu nebylo jednohlasné. Odmítla rovněž kritiku, že je udržování flotily čtyř ponorek s jadernými hlavicemi příliš nákladné. Náhrada všech čtyř plavidel podle ní během 35 let jejich životnosti bude odpovídat jen 0,2 procenta britských státních výdajů ve stejném období. Premiérka nesouhlasí ani se zmenšováním flotily. "Neobětuji bezpečnost kvůli falešným úsporám," řekla. Mayová rovněž uvedla, že je připravena jaderné zbraně použít, i kdyby to mělo znamenat smrt tisíců nevinných. "Odstrašení našich nepřátel spočívá v tom, že vědí, že jsme připraveni je (jaderné zbraně) použít," řekla. Podle šéfalabouristůJeremyho Corbyna by Británie měla naopak rozhodnout o zrušení svého jaderného arzenálu. "Hrozba masovou vraždou není legitimní způsob, jak se chovat v mezinárodních vztazích," řekl Corbyn. Zdůraznil, že existence britského jaderného arzenálu nijak nezabránila vzestupu teroristické skupinyIslámský státnebo v 90. letech válkám a válečným zločinům na Balkáně. Corbynův postoj k jaderným zbraním však zpochybnil labouristický poslanec Neil Coyle. Podle BBC se tak ukazuje, že labouristé jsou v přístupu k britskému nukleárnímu arzenálu rozděleni.


El Baradei vyzýva KDR, aby umonila návrat inpektorov MAAE

Frankfurt 19. februára (TASR) - Generálny riadite Medzinárodnej agentúry pre atómovú energiu (MAAE) Mohammed El Baradei vyzval severokórejské vedenie, ... Frankfurt 19. februára (TASR) - Generálny riadite Medzinárodnej agentúry pre atómovú energiu (MAAE) Mohammed El Baradei vyzval severokórejské vedenie, aby umonilo inpektorom MAAE návrat do KDR a monitorovanie jej nukleárneho programu. Súasne vyjadril ochotu sta sa lenom inpekného tímu, ak by to pomohlo vyriei krízu ohadom Severnej Kórey a poslúilo jej vedeniu ako záruka.SkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamouSkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamou V rozhovore pre nemecký spravodajský magazín Der Spiegel El Baradei uviedol, e MAAE nemá konkrétnu informáciu o tom, e KDR vlastní jadrové zbrane. Upresnil vak, e Pchjongjang má know-how a dostatok plutónia na výrobu "najmenej iestich a ôsmich bômb". Severná Kórea pred týdom oznámila, e má jadrové zbrane urené na sebaobranu pred snahami USA o jej izoláciu. Okrem toho Pchjongjang naneurito pozastavil úas na esstranných rokovaniach o ukonení svojho jadrového programu, ale vyhlásil, e celú záleitos chce riei prostredníctvom dialógu. KDR vo vyhlásení zverejnenom oficiálnou agentúrou KCNA potvrdila, e jej konený cie - zbavi Kórejský polostrov jadrových zbraní - zostáva nezmenený, napriek tomu tvrdí, e má v úmysle posilni arzenál jadrových zbraní, aby mohla bráni svoj politický systém. Komuniké, zverejnené minulý piatok, je v podstate prvým priznaním severokórejského reimu, e vyrobil a vlastní jadrovú zbra. Doteraz KDR podozrenia tohto druhu popierala. Po návteve Pekingu americký vyslanec pre rozhovory Christopher Hill v piatok v Soule uviedol, e Severná Kórea odmietaním rokovaní smeruje do "slepej uliky". Peking dnes do Severnej Kórey vyslal vedúceho sekcie Komunistickej strany íny pre medzinárodné vzahy Wang ia-ueja v rámci snahy presvedi izolovaný komunistický reim, aby sa vrátil k multilaterálnym rokovaniam. Washington dúfa, e ína vyuije svoj ekonomický vplyv na KDR a presvedí ju, aby zastavila vývoj jadrových zbraní. Peking je posledným dôleitým spojencom Pchjongjangu, ako aj hlavným poskytovateom energetickej a potravinovej pomoci susednej krajine.


Megszavazta a bizottság, 30 évre titkosíthatják Paks II-t

Megszavazta az Országgyűlés törvényalkotási bizottsága azt a törvényjavaslatot, amellyel 30 évre titkosíthatják a paksi bővítés dokumentumait. A javaslatról véglegesen a parlament dönt. Hétfő délelőtt, hosszas vita után megszavazta az Országgyűlés törvényalkotási bizottsága, hogy a parlament elé kerül a paksi bővítés dokumentumait 30 évre tikosító törvényjavaslat. Hazaárulásról beszél az ellenzék A javaslatot a bizottság többségi, kormánypárti tagjai szavazták meg, az ellenzék tiltakozott ellene. Az LMP „a hazaárulás minősített esetének” nevezte, a Jobbik pedig úgy látja, hogy a paksi bővítés „jó cél", de "ennek érdekében is lehet hatalmas pénzt lopni”. MSZP: a tikosítás nem segít a Fideszen A napnál is világosabb, hogy a Fidesz ezzel a törvényjavaslattal Magyarország legnagyobb korrupciós ügyét és minden idők legnagyobb lopását igyekszik előkészíteni illetve eltussolni - mondta az Origónak a bizottság egyik MSZP-s tagja. Harangozó Tamás szerint kiderült, hogy nincs jogi alapja a titkosításnak, mert a törvények ma is garantálják a nemzetbiztonságilag fontos adatok védelmét. Az ellenzéki politikus felháborítónak nevezte, hogy közérdekű adatokat titkolnának el az adófizetők elől, akik amúgy a 3000 milliárdos hitelt fizetik. Hozzátette: akár 300 évre is titkosíthatják az adatokat, de ez a Fideszen már nem segít, "előbb-utóbb minden kiderül." Például nemzetbiztonsági ok is A Fidesz szerint a titkosítás "többek közt nemzetbiztonsági okokkal magyarázható". A hamarosan a parlament elé kerülő javaslat kimondja, hogy az orosz és a magyar kijelölt szervezetek és alvállalkozóik által kötött szerződésekben szereplő üzleti és műszaki adatok, valamint a megvalósítási megállapodások és az egyezmény előkészítésével kapcsolatos, a döntéseket megalapozó adatok a keletkezésüktől számított harminc évig közérdekű adatként nem ismerhetők meg. A többség ellenzi a titkosítást Mint korábban írtuk,a parlament törvényalkotási bizottsága csak pár órával az ülés előtt kapta meg a titkosításról szóló módosító javaslatot. Az eredeti törvényben 15 éves titkosítást írtak elő, azonban ezt is bírálták a Fidesz soraiban is. Bencsik János, a második Orbán-kormány volt energiaügyi államtitkára szerint például a közpénzből épült beruházásnál az állampolgároknak joga van bizonyos információkhoz hozzáférni. A bővítést nemcsak politikusok ellenzik,felmérések szerinta magyarok többsége elutasítja a paksi beruházást.


Diamo se od ledna dočká nového ředitele, končícího Ježe nahradí Ludvík Kašpar

Na pozici ředitele státního podniku Diamo skončí po půl roce vedení Jiří Jež. Od začátku příštího roku nastoupí do funkce současný ředitel odštěpného závodu Diamo - Těžba a úprava uranu Ludvík Kašpar, který zvítězil ve výběrovém řízení. Informuje o tom webEkonomického deníku. Státní podnik Diamo se zaměřuje na řešení následků hornické činnosti po těžbě uranu, rud a části uhelného hornictví. "Jiří Jež byl pověřen řízením státního podnikuDiamojako krizový manažer na dobu nezbytně nutnou," uvedla mluvčí ministerstva průmyslu a obchodu (MPO) Štěpánka Filipová. Ministr průmysluKarel Havlíček(za ANO) jmenoval Ježe na konci května krátce po svém nástupu na ministerstvo, kdy s okamžitou platností odvolal předchozího ředitele Tomáše Rychtaříka. Jež ještě před ním Diamo vedl 14 let. Kašpara do vedení podniku doporučila výběrová komise složená ze zástupců MPO a Českého báňského úřadu. "Zvítězil v otevřeném dvoukolovém výběrovém řízení, do kterého se přihlásilo osm kandidátů," sdělila mluvčí. V Diamu pracuje na různých pozicích od roku 1997, v podniku řídil významné projekty, investiční a sanační akce, na starosti měl především technologii, hlavním technologem odštěpného závoru Diamo - Těžba a úprava uranu byl téměř pět let. Státní podnik vznikl v roce 1988 jako Československý uranový průmysl a navázal na činnost stejnojmenné státní organizace, která zabezpečovala těžbu uranové rudy. Nyní má Diamo čtyři závody, ředitelství je ve Stráži pod Ralskem na Českolipsku. Po celé ČR firma spravuje 6000 míst s ekologickou zátěží. Vedle řešení následků hornické činnosti zajišťuje také produkci uranového koncentrátu pro jadernou energetiku. Podnik zaměstnává zhruba 2300 lidí. Spadají pod něj také výplaty dávek bývalým a současným horníkům.


Hatalmas védőponyvát húznak a sérült reaktor fölé

Hatalmas védőponyvát épít a sérült Fukusima-1nukleáris erőművet üzemeltető vállalat Japánban, hogy lefedje az egyik legsúlyosabban sérült reaktort. A japán üzemeltető abban bízik, hogy a burkolat megakadályozza majd a korábban kiszivárgott radioaktív anyagok továbbterjedését, megelőzi az esővíz beömlését illetve gátat vet a további szivárgásoknak és jövőbeni robbanásoknak. A sátorszerű építmény az egyes számú reaktor külső reaktorházát hivatott helyettesíteni, amely a március 11-i pusztító földrengés és szökőár utáni robbanásban sérült meg.
MTI


Ochranári vítajú, e UniCredit nepodporí výstavbu reaktorov

BRATISLAVA 20. októbra (SITA) - Ochranári vítajú rozhodnutie medzinárodnej finannej skupiny UniCredit nepodiea sa na financovaní  výstavby rizikových ruských jadrových reaktorov, ktoré sa majú nachádza ... BRATISLAVA 20. októbra (SITA) - Ochranári vítajú rozhodnutie medzinárodnej finannej skupiny UniCredit nepodiea sa na financovaní výstavby rizikových ruských jadrových reaktorov, ktoré sa majú nachádza v Belene v Bulharsku. Vedenie skupiny UniCredit o svojom rozhodnutí informovalo koalíciu environmentalistov, ktorú tvoria medzinárodné organizácie Greenpeace, CEE Bankwatch, rakúsky Global 2000 a nemecké zdruenie Urgewald.SkryVypnú reklamuSkryVypnú reklamuSkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamouSkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamou Ochranári vyjadrili nádej, e rovnaký postoj zaujmú finanníci aj v prípade projektov výstavby alích rizikových ruských reaktorov. V kuloároch sa toti u dlhí as hovorí o monom záujme skupiny UniCredit podiea sa na financovaní jadrových projektov v Rumunsku a na Slovensku. Agentúru SITA o tom informoval hovorca organizácie Greenpeace Juraj Rizman.


Mochovce spustili systém fyzickej ochrany, musí by pred dovozom paliva

Dostavba Atómovej elektrárne Mochovce (EMO) naalej pokrauje. Slovenské elektrárne, ktoré dostavujú mochovecké jadrové bloky, uviedli do prevádzky systém fyzickej ochrany areálu tretieho a tvrtého bloku. Spomínaný systém je nevyhnutnou podmienkou pre dovoz erstvého jadrového paliva pre oba bloky, uviedol pre portál vEnergetike.sk slovenský dominantný výrobca elektriny. Oes mesiacov by sa tak mohlo do tretieho bloku zaváa jadrové palivo. Fyzická ochrana elektrárne je kúovou súasou jadrovej bezpenosti. Jej úelom je zamedzi prístupu neoprávnených osôb kjadrovým materiálom a kjadrovým zariadeniam, zabráni sabotái, krádei alebo iným neoprávneným aktivitám. "Zabezpeuje tie kontrolu vstupov, identifikáciu a riadenie pohybu osôb a motorových vozidiel, dodali Slovenské elektrárne. Organizáciu fyzickej ochrany popisuje Plán fyzickej ochrany, ktorý schvauje Úrad jadrového dozoruSR. Po úspenom vykonaní komplexných skúok a uvedení systému fyzickej ochrany do prevádzky sú od zaiatku mája vplatnosti aj sprísnené reimové opatrenia týkajúce sa kontroly osôb aj vjazdu motorových vozidiel do stráeného priestoru. Vzmysle platnej legislatívy musí by takýto osobitný stráený a chránený vnútorný priestor vytvorený najmenej es mesiacov pred prvým príjmom jadrových materiálov vjadrovom zariadení, teda pred dovezením paliva do skladu erstvého paliva, kontatovali elektrárne. Úrad jadrového dozoru SR schválil plán fyzickej ochrany dostavovaných jadrových blokov koncom mája tohto roka. Systém fyzickej ochrany pre 3.a 4.blok Atómových elektrární Mochovce spa najprísnejie kritériá pre zabezpeenie fyzickej ochrany vjadrových elektrárach. Je vybavený najmodernejími technickými prostriedkami pre detekciu naruenia bariér, vrátane biometrickej identifikácie osôb, uzavreli Slovenské elektrárne.


Elektrownia atomowa w Polsce? Ekspert: ten argument powinien przemówić do każdego

– Wizyta prezydenta Andrzeja Dudy w USA w żadnym stopniu nie przybliżyła nas do budowy elektrowni jądrowej w Polsce. Sami Amerykanie się z tego wycofują, praktycznie nie buduje się tam żadnych nowych elektrowni – uważa dr Andrzej Kassenberg z Instytutu na rzecz Ekorozwoju. Jak podkreśla, główną zaletą energetyki jądrowej jest jej ograniczone oddziaływanie na środowisko, a wadą – wysokie koszty. – Wizyta prezydenta Andrzeja Dudy w Stanach Zjednoczonych w żadnym stopniu nie przybliżyła nas do budowy elektrowni jądrowej w Polsce. Przede wszystkim dlatego, że sami Amerykanie się z tego wycofują, praktycznie nie buduje się tam żadnych nowych elektrowni. Na świecie również zdecydowanie odchodzi się od elektrowni jądrowych, może z wyjątkiem Chin, Indii i oczywiście Rosji – ocenia dr Andrzej Kassenberg. Jak zauważa, w Polsce projekt budowy elektrowni atomowej ciągnie się już od lat 70. W 2009 roku ówczesny rząd zadecydował o wznowieniu programu polskiej energetyki jądrowej, ale od tego czasu nie odnotowano w nim żadnych postępów (pierwotnie pierwsza elektrownia miała ruszyć w 2020 roku). Za to – jak oszacowała Najwyższa Izba Kontroli w 2018 roku – wydatki na realizację tego programu sięgnęły już około 1 mld zł. – Wydaliśmy już ponad miliard złotych na przygotowania i do tej pory nie wiemy, ile ma to kosztować, jak zostanie sfinansowane, kto to wybuduje i gdzie. Tak naprawdę wciąż nie wiemy nic konstruktywnego – mówi ekspert z Instytutu na rzecz Ekorozwoju. (Źródło: Newseria.pl)