Halálos szivárgás egy spanyol atomerőműben

Kövesse az Indexet Facebookon is! Egy ember meghalt és hármat kórházba kellett szállítani egy spanyolországi atomerőműben keletkezett gázszivárgás miatt – tudatta a helyi mentőszolgálat. A katalán tűzoltóság a Twitteren arról számolt be, hogy a nukleáris létesítmény tűzvédelmi rendszere hibásodott meg, ami miatt szén-dioxid-gáz szivárgott ki, és ez okozta az északkelet-spanyolországi Katalóniában található Asco erőműben a halálos balesetet. A hatóság hangsúlyozta, hogy a hibának semmi köze sincs a radioaktív anyagokhoz. A tűzvédelmi hatóság nem sokkal később közölte azt is, hogy a hibát elhárították, és megbizonyosodtak az elszívó ventilátorok megfelelő működéséről. A három embert könnyebb szén-dioxid-mérgezéssel szállították kórházba. (via MTI) Kövesse az Indexet Facebookon is!


Chirac: Svet nemôe akceptova iránsky jadrový program

Parí 9. júna (TASR) - Medzinárodné spoloenstvo nemôe poda francúzskeho prezidenta Jacqua Chiraca akceptova jadrový program Iránu, ktorý by mohol ... Parí 9. júna (TASR) - Medzinárodné spoloenstvo nemôe poda francúzskeho prezidenta Jacqua Chiraca akceptova jadrový program Iránu, ktorý by mohol vies k vývoju atómových zbraní. "Nemôme akceptova, e Irán spustil a realizuje procesy, ktoré by - predovetkým v oblasti obohacovania uránu - mohli v skutonosti vies k vytvoreniu jadrovej zbrane," vyhlásil dnes Chirac po stretnutí s britským premiérom Tonym Blairom, poas ktorého sa obaja tátnici venovali aj kríze okolo iránskych nukleárnych aktivít.SkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamouSkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamou Blair potvrdil súhlas so Chiracovými slovami a zárove vyjadril optimizmus, kee sa poda jeho názoru v posledných týdoch zlepili ance na diplomatické rieenie krízy, ktoré by mohlo uspokoji vetky zainteresované strany. Chirac sa vo tvrtok stretol so éfom zahraninej politiky EÚ Javierom Solanom. Ten v utorok iránskej vláde odovzdal súbor návrhov, ktorých cieom je presvedi Teherán, aby sa výmenou za ponúknuté stimuly vzdal citlivých nukleárnych aktivít. Dnenému francúzsko-britskému summitu dominovala téma energetiky, obaja lídri sa vak dotkli aj otázky klimatických zmien, obrany a situácie na Blízkom východe. Odsúhlasili tie vytvorenie fóra na preskúmanie vzájomnej spolupráce v oblasti jadrovej energetiky. 2 rsc ed


KOMENTÁŘ: Nebalamuťme se, ceny plynu šroubuje Rusko – Alex Švamberk

Ceny energií stoupají ne o desítky procent, ale o celé stovky nad úroveň, kterou si mnozí nemohou dovolit zaplatit, ať už jednotlivci, nebo podniky. Rozhodně nejde o pár případů, což vede nejen ke kritice vlády, že postupuje pomalu, ale také k úvahám, proč k tomu došlo. Fakt, že hlavní příčinou je Rusko a naše naivita, že jsme mu uvěřili, se však odsouvá do pozadí. Už zaznívá, že válka na Ukrajině za růst cenu energií nemůže, protože ceny plynu začaly růst ještě před ní. Rusko je tudíž z obliga, na vině je zelená politika Bruselu a spoléhání se na obnovitelné zdroje, které nedávají stabilní výkon. Je pravdou, že obnovitelné zdroje závisí na přírodních podmínkách a loni málo svítilo, takže bylo nutné častěji spouštět plynové elektrárny. Ale sázka na obnovitelné zdroje není jen kvůli zelené politice, výroba elektřiny z těchto zdrojů je zdaleka nejlevnější. V roce 2020 se podle analýzy newyorské investiční banky Lazard pohybovala okolo 37 až 40 dolarů za megawatthodinu, což bylo méně než u uhlí, kde to tehdy činilo 112 dolarů, a jádra se 163 dolary. U paroplynových, jako je počeradská, to bylo 59 dolarů a u plynových, které se spouštějí v době špičky, 175 dolarů. To jsou čisté ceny bez započtení emisních povolenek, které zvyšují náklady na výrobu elektřiny z uhlí a plynu, a bez dotací na ekologická zařízení. Samotná cena ovšem nezohledňuje další náklady včetně nákladů na vyrovnání nestálosti zdrojů. Problémem není jen, když fouká málo, ale také, když fouká hodně, to pak do sítě proudí příliš mnoho elektřiny a hrozí její přetížení. Vytýkat Bruselu, že prosazoval levnější zdroje energie, které jsou navíc čisté, by bylo absurdní, i když je otázkou, nakolik by se měly uplatňovat různé podpory zelené energii. A ústup od jaderných elektráren není dán jen tím, že je zelení považují za nebezpečné, pomalu za dílo ďáblovo, ale rovněž jejich vysokou cenou, protože jde o složitou technologii, která je navíc citlivá, takže se jaderné elektrárny musejí pečlivě monitorovat a také střežit. Cena plynu opravdu začala růst loni, více než tři čtvrtě roku před ruským útokem na Ukrajinu, ovšem v době, když už plány invaze byly hotové. Ruské jednotky se u ukrajinských hranic začaly soustřeďovat už od začátku loňského roku a jejich počet přesáhl před dubnovými manévry výrazně sto tisíc mužů. Od té doby začaly stoupat ceny plynu, které tehdy byly pod deseti eury za megawatthodinu. Výrazně růst začaly loni v létě, jak kvůli silnému omezení těžby v Nizozemsku po několika zemětřeseních, tak kvůli snižování dodávek z Ruska, i kvůli menšímu výkonu slunečních elektráren a rostoucí poptávce, neboť po konci protipandemických opatření se rozbíhala ekonomika. Pozornost růst připoutal v červenci, kdy cena 40 eur za megawatthodinu se pohybovala okolo maxima z předpandemických dob. Gazprom snížil dodávky do Evropy, odmítal plyn posílat přes Ukrajinu, protože chtěl prosadit schválení plynovodu Nord Stream 2 s cílem zvýšit závislost Evropy na ruském plynu. Růst ceny vedl k říjnovému krachu Bohemia Energy, která se snažila těžit z toho, že elektřina se dala na spotovém (okamžitém) trhu koupit levněji než při dlouhodobých kontraktech. To padlo – a firma nedokázala splnit závazky. Cena elektřiny se odvíjí od ceny z nejdražšího zdroje, tedy podle ceny výroby z plynových elektráren, které jdou spustit okamžitě. Omezovala se hlavně dodávka přes plynovod Jamal. Opakovaně jím proudil plyn opačným směrem, což Gazprom vysvětloval tím, že si odběratelé neobjednali kapacity a že takto se řeší zásobování zemí, které nechtějí kupovat plyn přímo od Ruska. V říjnu stoupla cena za megawatthodinu plynu na 155 eur, což přineslo Rusku značné příjmy a vytvořilo finanční polštář pro dobu války. V té době už Rusko řešilo jen, kdy zaútočí. Na začátku loňského listopadu USA varovaly, že Rusko chystá invazi na Ukrajinu. Tehdy ještě Rusové plán útoku nespustili. I tak po dalším zastavení dodávek stoupla cena plynu o loňských Vánocích na 188 eur za megawatthodinu. Když Rusko zaútočilo, dosáhla cena 239 eur, a po oznámení o přerušení dodávek plynovodem Nord Stream na konci srpna na 349 eur. Rusko využívá plyn jako zbraň proti Západu, který podporuje Ukrajinu, aby získalo co nejvíce prostředků pro vedení války, která se protahuje, a současně dosáhlo zmírnění sankcí, nebo alespoň snížení jejich dopadu. EU a zejména Německo lze pranýřovat za to, že se orientovaly na ruský plyn a věřily Kremlu, ovšem to bychom zrovna v naší zemi dělat neměli, protože v tomto případě jsme na tom podobně. Ale myslet si, že ústupky Rusku by vedly k výraznému snížení ceny plynu, je naivní. Rusko potřebuje zahojit své ztráty, tak by ji výrazně nesnížilo a dál by manipulovalo s dodávkami. A pranýřovat zelenou politiku v případě výroby energie z bezemisních obnovitelných zdrojů by byla hloupost. Pokud bychom neměli sluneční a větrné elektrárny, byli bychom na tom ještě hůř.


Poplach v Atómovej elektrárni Bohunice: Dvaja zamestnanci mali pozitívne testy na koronavírus

Dvaja zamestnanci Atómovej elektrárni Bohunice V2 mali pozitívne testy na vírus SARS-CoV-2. Výroba a dodávka elektriny nie je poda hovorkyne Slovenských elektrární Ogy Bakovej ohrozená. Vetky priestory, v ktorých sa zamestnanci pohybovali, boli okamite vydezinfikované a boli prijaté i alie sprísnené opatrenia. Pozitívne testovaní sú zamestnanci údrby a správy zariadení, výroba a dodávka elektriny nie je ohrozená, uviedla pre agentúru SITA Baková. Poet nakazených na Slovensku rekordne stúpol: alie trojciferné íslo! Poet nakazených na Slovensku rekordne stúpol: alie trojciferné íslo! Slovenské elektrárne v zmysle interného pandemického plánu pristúpili k testovaniu vetkých, ktorí mohli prís s týmito dvoma zamestnancami do styku. Prijali sme alie opatrenia na minimalizáciu rizika prenosu ochorenia na alie osoby, kontatovala Baková. Atómové elektrárne Bohunice V2 sa nachádzajú na západnom Slovensku, nealeko mesta Trnava v Jaslovských Bohuniciach. Elektrická energia sa tu vyrába v dvoch blokoch s tlakovodnými reaktormi typu VVER 440/V-213, ktoré boli k energetickej sieti postupne pripojené v rokoch 1984 a 1985. Od roku 2000 na dvoch blokoch V2 prebiehal program modernizácie v celkovej hodnote 500 mil. eur, ktorý bol v roku 2010 ukonený zvýením výkonu na 505 megawattov na kadom bloku. Predpokladaná prevádzková ivotnos 3. a 4. bloku je 60 rokov.


Nem lehetett kérdezni Paks-ügyben a szóvivőtől

Világos szabályok vannak Európában, amit mindenkinek be kell tartania – így reagált Gőgös Zoltán, az MSZP alelnöke arra, hogy az EU leállította a paksi bővítésről szóló megállapodást. Lázár János szerint az EU-nak nem érdeke, hogy blokkolja a paksi beruházás. A kormányszóvivőtől nem lehetett kérdezni. Az emberek és az Európai Unió háta mögött nem lehet döntéseket hozni – mondta az Origónak Gőgös Zoltán, az MSZP alelnöke arról, hogya Financial Times brit üzleti lap azt írta: leállította az Európai Unióaz atomerőmű bővítéséről Oroszországgal kötött 12 milliárd eurós megállapodás végrehajtását. Kapkodás A szocialista országgyűlési képviselő szerint a kormány elkapkodta a beruházást, az erről szóló vitának csak 2020 körül kellett volna megindulnia, mivel az erőmű még hosszú évekig működőképes. Gőgös úgy fogalmazott, a Fidesz azért sietett a döntéssel, hogy a beruházásból még tudjon lopni, mert erre az ellenzéki politikus szerint 2018 után már nem lesz lehetősége. Világos szabályok vannak Európában, amit mindenkinek be kell tartani – tette hozzá Gőgös Zoltán. Az MSZP-n belüli atomvitáról a politikus azt mondta, egy demokratikus pártban természetes, hogy eltérő vélemények vannak, és azokat megbeszélik. Hozzátette, személyeskedés egyáltalán nem volt a viták során. Egyeztetés A paksi atomerőmű-bővítéssel kapcsolatos üzemanyag-szállítási vitában folyamatos az egyeztetés az unió és a magyar kormány között. Olyan megnyugtató megoldás készül, amely garantálja Magyarországnak a biztonságos üzemanyagellátást, valamint lehetővé teszi majd, hogy „az oroszok is szállítsanak üzemanyagot” – erről a Miniszterelnökséget vezető miniszter beszélt pénteken a Kossuth Rádió 180 perc című műsorában. Lázár Jánosazt mondta: az EU-nak nem érdeke, hogy blokkolja apaksi beruházást, Magyarországnak - ahogyan egész Európának is - szüksége van az atomenergiára az olcsó áram miatt és a környezetszennyezés ellen. Ezt az Európai Bizottság is érti, ezért járult hozzá az orosz-magyar megállapodáshoz, amelynek ugyanakkor több része van, az egyik például arról szól, ki és hogyan fog üzemanyagot szállítani az elkészülő atomerőműbe – fejtette kiLázárJános. Mások is szállíthatnak Szavai szerint utóbbival kapcsolatban intenzív tárgyalások zajlanak az Európai Bizottság és Magyarország között, van, ami az Euratomnak elfogadható, és van, amit vitat. Az ügynökség például szeretné – folytatta –, ha az erőműbe mások is szállíthatnának üzemanyagot, és hogy biztonságos legyen ez a szállítás. A miniszter elmondta: kollégái a napokban is részletes egyeztetést folytattak az Euratommal, és nagyon jó esély van arra, hogy rövid időn belül minden kérdés tisztázódjon. Hozzátette, csütörtökön ő maga is egyeztetett az orosz tárgyalódelegációval. „Az Európai Bizottság, Oroszország és Magyarország számára elfogadható és megnyugtató megoldás készül” – jelentette ki. Közölte: e megoldás biztosítani fogja egyrészt, hogy biztonságos és versenyképes legyen Magyarországnak az üzemanyagellátás, másrészt lehetővé teszi majd, hogy „az oroszok is szállítsanak üzemanyagot”. „Nincs mit hozzátenni” Az orosz atomenergia-ügyi ügynökség, a Roszatom azt közölte, apaksi atomerőmű bővítésének ügyében nincs mit hozzátennie a magyar kormány álláspontjához, amely szerint nincs szó arról, hogy az Európai Unió megtiltotta volna az orosz nukleáris fűtőanyag beszállítását Magyarországra. Az állami tulajdonú orosz cég szóvivője a Reuters hírügynökségnek nyilatkozva közölte, a szerződést, amelyet apaksi bővítésről kötöttek, Magyarország egyeztette az Európai Bizottsággal. Nem lehetett kérdezni Alig három perces sajtótájékoztatót tartott Kovács Zoltán a paksi bővítésről. A kormányszóvivő felolvasta a kormány nyilatkozatát, amelyben cáfolják az FT értesülését, kérdezni nem lehetett. A kormány várakozásai szerint az intenzív egyeztetéseket követően heteken belül véglegesítik a paksi atomerőmű bővítésével kapcsolatos üzemanyag-szállításra vonatkozó szerződést, az Euratom észrevételeit figyelembe véve. Jelezte, hogy az érintett dokumentumokkal és a folyamatban lévő tárgyalásokkal kapcsolatos minden további részlet minősített adat, és így jelenleg nem áll módjukban további információval szolgálni. Közölte: a kormányközi megállapodásokat követően a magyar meghatalmazott szervezet 2014. december 9-én 3 kivitelezési megállapodást kötött az orosz meghatalmazott szervezettel, a Roszatom egyik leányvállalatával. Az Európai Bizottság irányába minden szükséges előzetes értesítés ezekről a szerződésekről megtörtént azok aláírása előtt – mondta. A szerződés alapján az Euratom mellett az Euratom ellátási ügynöksége is áttekintette a nukleáris üzemanyag-ellátásra vonatkozó kivitelezési megállapodást, amivel kapcsolatban bizonyos változtatásokat kért – közölte. Szél: Nem kufárkodhat a kormány Életképtelennek és szükségtelennek tartja a paksi atomerőmű bővítési projektjét az LMP, az ellenzéki párt szerint a beruházás európai uniós kudarca a keleti nyitás politikájának kudarcát is jelenti.Szél Bernadett szerint a kormány ebben a helyzetben nem „kufárkodhat”, vagyis nem azon kell gondolkodnia, hogy a projekt átalakításával, új cégek beengedésével hogyan vigye véghez azt. Fodor lemondana a beruházásról A Magyar Liberális Párt álláspontja szerint a kormánynak le kell mondania az „egész elhibázott paksi bővítésről”. Fodor Gábor pártelnök azt mondta, ezzel az ország egy óriási politikai és gazdasági tehertől szabadulna meg.


Poda USA nastal as predloi severokórejskú otázku Bezpenostnej rade OSN

Hongkong/Adelaide 20. januára (TASR) - USA chcú otázkuseverokórejského jadrového programu oskoro predloi Bezpenostnejrade (BR) OSN. Uviedol to ... Hongkong/Adelaide 20. januára (TASR) - USA chcú otázku severokórejského jadrového programu oskoro predloi Bezpenostnej rade (BR) OSN. Uviedol to po rozhovoroch v Pekingu zástupca ministra zahraniných vecí USA pre kontrolu zbrojenia a medzinárodnú bezpenos John Bolton.SkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamouSkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamou Bolton nevidí po rokovaniach s ínskymi predstavitemi "iaden vány odpor" voi tomu, aby sa BR touto záleitosou zaoberala. Nemusela by pritom hne uvali na KDR sankcie, mohla by ju vak vyzva, aby stiahla svoje odstúpenie od Zmluvy o neírení jadrových zbraní (NPT), znova zmrazila nukleárne zariadenia a preukázatene zruila program obohacovania jadrového paliva. ína poda výpovedí diplomatov podobne ako Rusko zastáva názor, e na takýto krok je priskoro a diplomacia by mala dosta viac asu. Bolton vak zdôraznil, e Medzinárodná agentúra pre atómovú energiu (MAAE), ktorá môe prípad po konzultáciách koncom týda postúpi Bezpenostnej rade, u urobila, o mohla. Americký zástupca tie zopakoval pripravenos USA na rokovania so Severnou Kóreou, nie vak spôsobom, ktorý by odmenil jej "zlé správanie". Spojené táty a ína sa zhodujú na neprijatenosti toho, aby si KDR zaobstarávala nukleárne zbrane. Vzhadom na dobré vzahy s Pchjongjangom by mohol Peking zohra v kríze dôleitú úlohu. Humanitárnu situáciu v KDR, dlhé roky trpiacej nedostatkom potravín, oznail Bolton za vánu. V tejto súvislosti podiarkol, e mnostvo dodávok americkej pomoci nebudú ovplyvova politické otázky, ale rozsah potreby a to, i sa skutone dostane k tým, ktorí ju potrebujú. Ak by USA napadli Severnú Kóreu, Pchjongjang by nereagoval útokom na Junú Kóreu a bojoval by len so svojím nepriateom. Vyhlásil to severokórejský generálny konzul v Hongkongu Ri To-sop pre dnené vydanie miestneho denníka Ming-pchao. "Nebudeme zamiea Junú Kóreu so Spojenými tátmi," uviedol Ri s tým, e obe asti Kórejského polostrova majú rovnaký pôvod, jazyk a kultúru a neexistuje dôvod pre pokodenie ich vzájomných vzahov. Ri okrem toho zdôraznil, e jeho krajina nemá iadne jadrové zbrane. Obvinenia Washingtonu pritom nazval výsledkom rozhnevanej výmeny názorov poas októbrovej návtevy tajomníka ministerstva zahraniných vecí USA Jamesa Kellyho. 3 2 1 gon ed


védska jadrová elektráre má váne poruchy, potrebuje zvlátny dozor!

védsky úrad pre atómovú energiu nariadil zvlátny dozor nad jadrovou elektrárou Rinhals, ktorá v poslednom roku zaznamenala niekoko ványch porúch. Ako v stredu informoval hovorca úradu Mattias Skold, v elektrárni sa vyskytli dva "vemi váne incidenty súvisiace s bezpenostnými mechanizmami a funkciou reaktoru". Úrad tie poda neho zaznamenal nedostatky v oblasti bezpenosti. Zvlátny dozor znamená podrobné vyetrenie incidentov, pravidelné kontroly a správy o prevádzke elektrárne. Vedenie elektrárne toti nebolo poda Skolda schopné vzniknuté problémy primerane riei. védsko má celkovo desa jadrových reaktorov, z toho tyri sú v elektrárni Rinhals. Jadrová energia pokrýva asi polovicu spotreby elektrickej energie v krajine.


V Záporoí vypadol po ostreovaní jeden reaktor jadrovej elektrárne

Ruské ostreovanie elektrárne spôsobilo váne kody, tvrdí prevádzkovate. KYJEV. V dôsledku piatkového ostreovania dolo k "vánemu pokodeniu" niektorých objektov Záporoskej jadrovej elektrárne na juhovýchodeUkrajiny. Uviedol to v sobotu prevádzkovate tejto elektrárne, ukrajinský tátny podnik Enerhoatom. Z ostreovania tejto najväej jadrovej elektrárne v Európe, ktoré spôsobilo vypnutie jedného z reaktorov, sa navzájom obviujú Moskva aj Kyjev. Ukrajinský prezidentVolodymyr Zelenskyjv tejto súvislosti obvinilRuskoz jadrového terorizmu. Vinu za ostreovanie elektrárne pripísala Rusku aj Európska únia. Poda sobotajieho vyhlásenia Enerhoatomu, z ktorého cituje agentúra AFP, dolo k "vánemu pokodeniu" stanice so zásobníkmi dusíka a kyslíka a alieho pomocného objektu. Pokodený bol aj kábel elektrického vedenia, v dôsledku oho prestal fungova jeden z reaktorov. "Existuje tie riziko, e dôjde k úniku vodíka a rádioaktívnych látok a vysoké je aj nebezpeenstvo vzniku poiaru," varoval Enerhoatom na sociálnej sieti Telegram. Ostreovanie poda neho spôsobilo "vánu hrozbu pre bezpené fungovanie elektrárne". Záporoskú jadrovú elektráre okupujú od marca ruské invázne sily a Kyjev tvrdí, e v jej areáli sústredili akú vojenskú techniku. Medzinárodná agentúra pre atómovú energiu (MAAE) sa u celé týdne snaí o to, aby mohol Záporoskú elektráre navtívi tím jej inpektorov. Ukrajinská strana vak takýto krok doposia odmietala pre obavy, e by to v oiach medzinárodného spoloenstva legitimizovalo ruskú okupáciu elektrárne. Ako sa k tejto poiadavke stavia Kreme, nie je jasné. MAAE ete pred piatkovým ostreovaním oznaila situáciu v Záporoskej elektrárni, za "nestabilnú" a "mimo kontroly" s tým, e v areáli dochádza k poruovaniu mnohých bezpenostných predpisov. Poda MAAE odili krátko pred piatkovými útokmi z elektrárne zamestnanci ruskej tátnej jadrovej spolonosti Rosatom. Ukrajinskí pracovníci tam vak zostali a elektráre, ktorá má es reaktorov s celkovým výkonom zhruba 6000 MW, stále produkuje elektrickú energiu. Ak by ostreovanie zasiahlo reaktor v prevádzke, mohlo by to ma podobné dôsledky ako pouitie atómovej bomby, varovalo ukrajinské ministerstvo zahraniných vecí.


"Náhle vyšlo slunce na západě." Test vodíkové megapumy Američané tragicky přehnali

Japonského rybáře Matašiči Oišiho zasáhl 1. března 1954 radioaktivní spad z nejsilnějšího výbuchu americké vodíkové bomby. Se silou 15 megatun trinitrotoluenu (TNT) byla nálož Bravo, kterou odpálili na atolu Bikini na Marshallových ostrovech, asi tisíckrát silnější než atomová bomba shozená na Hirošimu.


Ostrzał elektrowni Zaporoże. Energoatom: Rosjanie uderzyli niedaleko bloku energetycznego

Koncern Energoatom poinformował o czwartym w ciągu doby ostrzale elektrowni Zaporoże. "Najeźdźcy uderzyli bardzo blisko pierwszego bloku energetycznego. Uszkodzili przepompownię ścieków. Jest silne zadymienie" - przekazano w oficjalnym komunikacie koncernu. Koncern Energoatom poinformował o czwartym w ciągu doby ostrzale elektrowni Zaporoże. "Najeźdźcy uderzyli bardzo blisko pierwszego bloku energetycznego. Uszkodzili przepompownię ścieków. Jest silne zadymienie" - przekazano w oficjalnym komunikacie koncernu.Wojna w Ukrainie. Śledź relację NA ŻYWO Wirtualnej PolskiRosyjskie wojsko kontynuuje ostrzał elektrowni jadrowej w Zaporożu - przekazał koncern Energoatom. "Jeden z pocisków uderzył niedaleko pierwszego bloku energetycznego" - informuje koncern.To czwarty dziś ostrzał elektrowni w ciągu doby.Jak przekazał koncern,"sytuacja się pogarsza, ponieważ w pobliżu znajdują się źródła promieniowania, a kilka czujników promieniowania zostało uszkodzonych". W sieci pojawiają się nagrania, na których widać kłęby dymu unoszące się w okolicach elektrowni.W komunikacie z godz. 18:20 koncern Energoatom przekazał, że sytuacja w strefie przemysłowej, gdzie zlokalizowana jest Zaporoska Elektrownia Jądrowa "nadal jest ostra".Wcześniej koncern informował o łącznie 10 trafieniach. Odnotowano pięć "trafień" w okolicy komendantury elektrowni, obok m.in. zbiornika radioaktywnych materiałów. Zapaliła się trawa, nikt nie został ranny.Kolejnych pięć "trafień" zarejestrowano w okolicy straży pożarnej w pobliżu Zaporoskiej Elektrowni Atomowej. W związku z ostrzałem nie dokonano rotacji pracowników elektrowni. Dopóki sytuacja nie unormuje się, na stanowiskach pozostają pracownicy obecnej zmiany - pisze Enerhoatom.Koncern zaznacza, że sytuacja na terenie elektrowni pozostaje pod kontrolą, a poziom promieniowania jest w normie. Zapewniono, że - wbrew doniesieniom rosyjskich mediów - w elektrowni nie ma pożaru.Enerhoatom ocenia, że strona rosyjska rozprzestrzenia fałszywe informacje w celu destabilizowania sytuacji wokół elektrowni i wywołania paniki wśród ludności.W czwartek po godz. 16 czasu polskiego koncern przekazał, że Rosjanie po raz trzeci w czwartek ostrzelali okolice kontrolowanej przez siebie Zaporoskiej Elektrowni Atomowej. W ataku nikt nie został ranny.Ostrzały skierowano na remizę straży pożarnej, rozlokowaną poza terytorium elektrowni. Jej zadaniem jest ochrona obiektu przed pożarami i ich gaszenie w razie sytuacji nadzwyczajnych. Już wcześniej tego dnia - według Enerhoatomu - straż została ostrzelana.Wcześniej koncern informował, że Zaporoska Elektrownia Atomowa została ostrzelana pod koniec ubiegłego tygodnia. Enerhoatom określił działania sił rosyjskich jako prowokację.


Státní tajemství: Kreml mlčí ohledně nehody ruského batyskafu, při které zahynulo 14 lidí

Detaily o nehodě ruského batyskafu, při níž zahynulo 14 námořníků, nebudou zveřejněny, protože jde o státní tajemství. V úterý to napsal server týdeníku Focus s odkazem na vyjádření Dmitrije Peskova, mluvčího ruského prezidenta Vladimira Putina. „Některé informace jsou klasifikovány jako státní tajemství. Je samozřejmé, že tyto informace se nesdílejí v zájmu státu a národní bezpečnosti,“ uvedl Peskov. Pozice Kremlu je „v souladu s ruským právem“. „Je zcela normální, že tyto informace neodhalujeme," dodal Peskov s tím, že „vedení námořnictva má všechny potřebné informace“. Armáda zveřejnila pouze to, že na zařízení pro hloubkové ponory vypukl v pondělí požár, během nějž zahynulo 14 lidí. Všichni se měli otrávit kouřem. Příčiny neštěstí se vyšetřují. Jméno a typ podmořského plavidla nebyly zveřejněny. Neví se ani to, kolik lidí bylo na palubě a zda zařízení bylo vybaveno jaderným reaktorem. Některá média napsala, že tragédie se odehrála na jaderné ponorce AS-12 známé jako Losharik. O tomto typu ponorky je toho známo jen minimum.Putintyto informace nepotvrdil, omezil se pouze na vyjádření, že se jedná o neobvyklou ponorku. „Není to žádná obyčejná loď, je to výzkumná loď. Její posádku tvoří vysoce kvalifikovaní profesionálové,“ uvedl. Mezi 14 oběťmi bylo sedm důstojníků. Plavidlo bylo přepraveno na vojenskou základnu v Severomorsku, severně od polárního kruhu, což podle Focusu naznačuje, že by tragédii mohli někteří přežít. To také naznačil i ministr obranySergej Šojgu, který na vyšetřování nehody dohlíží. „Zemřelo 14 členů posádky. Ostatní se podařilo zachránit,“ řekl. Počet zachráněných ovšem neupřesnil. Šojgu pouze naznačil, že v ponorce byl zřejmě i civilista, kterého námořníci zachránili. „Námořníci se v kritické situaci zachovali hrdinsky. Z oddílu zachváceného ohněm nejprve evakuovali civilního činitele průmyslu, uzavřeli za ním poklop, aby zabránili rozšíření požáru, a sami pak do konce bojovali za přežití lodě,“ řekl Šojgu. Tajuplná zůstává i mise ponorky. Ministerstvo obrany se omezilo na sdělení, že se experti na plavidle zabývali výzkumem zemské hydrosféry v ruských teritoriálních vodách Barentsova moře. Odborník, který chtěl zůstat v anonymitě, o verzi ruského ministerstva obrany pochybuje. Názvy jako výzkumné mise jsou podle jeho názoru zástěrkou pro různé práce na mořském dně, jako je pokládka kabelů, řekl expert agentuře AFP. Nehody ponorek nejsou v Rusku neobvyklé. V posledních dvaceti letech jich byla celá řada. Nejtragičtější se stala v srpnu roku 2000, kdy zahynulo 118 členů posádky ponorky Kursk kvůli vadnému torpédu. Smrtí 20 lidí skončil v roce 2008 zkušební test ruské jaderné ponorky Nerpa. Po náhodném uvolnění palubního hasicího systému se udusili jedovatými plyny. Ponorka byla navržena pro 80 osob, na palubě jich byly dvě stovky. V posledních deseti letech vypukly kvůli nedodržování bezpečnostních předpisů požáry při opravách tří ruských ponorek.


Vláda vyhlásí tendr na dostavbu Dukovan v nejbližších týdnech. Vyhodnocení bude do dvou let

Vláda podle premiéra Petra Fialy (ODS) v nejbližších týdnech vyhlásí tendr na stavbu nového bloku Jaderné elektrárny Dukovany. Vyhodnocení by mělo být uzavřeno do konce roku 2024. Zkušební provoz je nutné spustit v roce 2036. Česká republika má dostatečné nástroje k tomu, aby do projektu kdykoliv zasáhla a ohlídala tak, kdo bude například dodavatelem technologií. Fiala to v neděli řekl v pořadu České televize Otázky Václava Moravce.Smlouva s dodavatelem by měla být podle Fialy uzavřena v roce 2024, s vydáním stavebního povolení se počítá v roce 2029. „Teoreticky by se to dalo ještě nějakým způsobem stihnout,“ řekl v neděli Fiala.Připomněl, že výběrové řízení na stavbu nového jaderného zdroje mělo být vyhlášeno už za vlády Bohuslava Sobotky (ČSSD), která byla u moci mezi lety 2014 až 2017. Nepodařilo se to ale ani předchozímu kabinetu Andreje Babiše (ANO).Možnou stavbu brzdily hlavně nejasnosti ve způsobu financování. To by měl nakonec zřejmě plně zajistit stát.V současných cenách by podle dřívějších informací měl za nový jaderný blok zaplatit zhruba šest miliard eur (přibližně 162 miliard korun), někteří experti ale upozorňují na to, že cena bude vyšší.Dalším problémem byl zájem o stavbu ze strany ruských a čínských firem. Prezident Miloš Zeman loni v září podepsal tzv. nízkouhlíkový zákon. Ten mimo jiné prostřednictvím bezpečnostních záruk počítá s tím, že pro výstavbu bude možné využít pouze technologie od dodavatelů ze států, které přistoupily k mezinárodní dohodě o vládních zakázkách z roku 1996.Rusko a Čína, které byly mezi zájemci o přihlášení se do tendru, mezi tyto státy nepatří.„Stát má možnost podle první prováděcí smlouvy zasáhnout do toho kdykoliv z důvodu bezpečnostních zájmů. Proto ta cesta bezpečnostní výjimky je lepší než otevření zadávací řízení, které mimochodem by na tohle vůbec nemohlo fungovat,“ uvedl Fiala.Doplnil, že pustit Čínu a Rusko do takového projektu by bylo extrémní riziko, čemuž dává za pravdu i mezinárodní situace.Nový jaderný blok má nahradit stávající, které budou muset být odpojeny. Fiala také v neděli upozornil, že jádro tvoří v energetickém mixu České republiky 40 procent. Je tedy velmi podstatné.Mezi uchazeče na stavbu nového bloku v Dukovanech patří francouzská společnost EDF, jihokorejská KHNP a severoamerický Westinghouse.


Rýchle reaktory spália vyhoreté palivo

Roland Schenkel, riadite výskumu Európskej komisie, verí, e s nástupom novej generácie reaktorov sa bude jadrová energia vyuíva viac Akú vekú as trhu senergiou by mali zásobova jadrové elektrárne?Na to nedávame iadne odporúania a myslím, e je to tak správne. Oakávame, e sa vyuívanie jadrovej energie zvýi, ale to je u na rozhodnutí energetických podnikov a samotných krajín Európskej únie. Musia sa rozhodnú sami, zobra do úvahy napríklad vek existujúcich elektrární. Kadá krajina sa rozhoduje zvlastnej pozície. Aké zdroje chce vyuíva, koko elektriny chce dováa, aký je dopad na ivotné prostredie a podobne. Staviate sa za modernizáciu jadrových reaktorov. Aké by mali by prínosy tvrtej generácie reaktorov?Tak ako vetky nové technológie aj táto bude ai zobrovského mnostva skúseností zprevádzky súasných reaktorov. Najviac by mala získa bezpenos elektrární. Zoberte si napríklad autá a porovnajte tie, ktoré jazdili pred 50rokmi a tými o jazdia dnes. Nájdete vnich mnostvo elektronických bezpenostných systémov. Vprípade vyuívania jadrovej energie sme stále iba na zaiatku, uíme sa. Druhý dôleitý faktor je udratelnos. Súasné reaktory pouívajú jadrové palivo nevemi efektívne. Vyuijú pribline len jedno percento palivo. Zvyok sa vyhadzuje. Ak má jadrová energia vbudúcnosti hra významnú úlohu, musíme palivo vyuíva lepie. Reaktory tvrtej generácie budú palivo vyuíva 50a 60násobne lepie. Ako ste hovorili otých autách. Autá napriek pokroku stále produkujú výfukové plyny a jadrové elektrárne zase jadrový odpadTo je pravda. Chceme vak, aby nové elektrárne vedeli premeni vysoko toxický jadrový odpad na menej nebezpené produkty. Na to treba recyklané technológie, ktoré by oddelili najtoxickejie asti sdlhým polasom rozpadu. Zvyok by mal by opä pouitený ako palivo. Na to by mali slúi rýchle reaktory?Existujú dva typy reaktorov. Súasné vodné reaktory pouívajú tzv. pomalé neutróny, ktoré majú omnoho menej energie. Vrýchlom reaktore sú tzv. rýchle neutróny, ktoré sa hýbu rýchlo a teda majú aj viac energie. Ich výhodou je, e sa vnich dá poui recyklované jadrové palivo, ím zjadrových elektrární odchádza na uskladnenie menej vyhoretého paliva. Nedávno dolo kpokodeniu výskumného jadrové reaktora vNórsku a musel by odstavený. Pri takýchto nehodách je aké získa dôveru verejnostiPri nehode reaktora nedolo kiadnemu úniku radiácie a nikto nebol zranený. Samozrejme, príiny poruchy treba presne analyzova. Pozrite sa vak na to takto. Ak niekde praskne hrádza, ete to neznamená, e sa odstavia vetky hydroelektrárne. To by nebolo správne. Dochádza napríklad aj kvýbuchom plynu a napriek tomu je plyn beným energetickým zdrojom. Dôleité je pracova na modernizácii technológií a zabezpei ich maximálnu bezpenos. Aké miesto vjadrovom výskume hrá projekt ITER?ITER je najväím samostatným atómovým projektom Európskej komisie. Jeho cieom je skroti pre udstvo nukleárnu fúziu. Je to veká výzva, pretoe na to treba zostroji reaktor, ktorý znesie obrovský tlak a teplotu stoviek tisíc stupov Celzia. Vlastne by sa vom odhorávalo to isté o na Slnku. Je to jeden znajdôleitejích projektov Komisie, ktorá do neho dáva vea peazí. Spolupracuje pritom smnohými inými vyspelými krajinami. Ato je dobré, pretoe tento projekt so sebou nesie veké riziko. Nevieme, kedy sa takýto reaktor podarí postavi. Je teda dobré, e sa ototo riziko delíme salími krajinami. Environmentálne skupiny volajú po väom vyuívaní obnovitených zdrojov energie. Aký je prístup Komisie kich poiadavkám?Komisia nerobí rozdiely medzi obnovitenými zdrojmi energie a jadrovou energiou. Snaí sa ovemi realistický prístup. Vieme, e potrebujem jednoducho vetky zdroje energie, aby sme uspokojili rastúci rast po elektrickej energii. Chceme, aby výroba bola ekologická, aby neprodukovala skleníková plyny a zárove ostala konkurencieschopná. Vidíme výhody obnovitených zdrojov a Európa sa ich snaí vyuíva. Na severe sú to vodné elektrárne, iným krajinám vyhovuje vyuitie biomasy, na juhu zase slnenej energie. Komisia ich podporuje. Vieme, e nie je jednoduché pokry dopyt po energiách a pritom dodra limity na produkciu skelníkových plynov. Roland Schenkel (49)je od novembra 2005generálny riadite Spoloného výskumného centra (JRC) Európskej komisie. Vytudoval fyziku na Technickej univerzite vKarlsruhe. Od roku 1979do 1994bol éfom Kancelárie bezpenosti Euratom a neskôr riaditeom Intitútu trasnuránových prvkov vKarlsruhe. Je enaty a má trideti.


1961-ben majdnem hidrogénbomba robbant

Kövesse az Indexet Facebookon is! Csaknem felrobbant egy hidrogénbomba több mint fél évszázaddal ezelőtt az Egyesült Államok sűrűn lakott keleti térségében. A nukleáris katasztrófát a szerkezet négy biztonsági berendezése közül csak az utolsó akadályozta meg – írja a Guardian. A lap egy eddig titkos dokumentumot idéz, amelyet egy oknyomozó újságíró szerzett meg az információszabadságról rendelkező törvény alapján. A cikk szerint 1961. január 23-án, három nappal John F. Kennedy elnök beiktatása után, egy B-52-es hadászati bombázó két, egyenként 4 megatonna hatóerejű hidrogénbombával a fedélzetén Észak-Karolina állam felett repült, amikor dugóhúzóba került és a levegőben szétesett. A két hidrogénbomba elszabadult és az egyik pontosan úgy kezdett működni, mintha háborús helyzetben vetették volna be: az esés sebességét csökkentő ejtőernyője kinyílt, gyújtószerkezetei bekapcsoltak és csak egyetlen alacsony feszültségű biztonsági kapcsoló vette elejét a robbanásnak. Ha a bomba felrobban, a detonáció ereje a Hirosimában bevetett atombomba 260-szorosa lett volna és a pusztító radioaktív szennyeződés Washingtonig, Baltimore-ig, Philadelphiáig, sőt akár New Yorkig is eljutott volna, milliók életét veszélybe sodorva. A későbbi szakértői vizsgálat megállapította, hogy a bomba négy biztonsági mechanizmusa közül, amelyek a véletlen robbanást akadályozták volna meg, három nem működött megfelelően és csak az utolsó, meglehetősen egyszerű és szintén nem túl megbízható biztonsági kapcsoló mentette meg Amerikát a nukleáris katasztrófától. Az incidenst feltáró újságíró, Eric Schlosser a nukleáris fegyverkezési versenyről készülő könyvéhez végez kutatásokat, és így jutott az esetet feltáró dokumentumokhoz. Schlosser a kutatás során feltárta, hogy csak 1950 és 1968 között hétszáz jelentősebb incidens történt amerikai nukleáris fegyverekkel, és ezek az incidensek 1250 atomtöltetet érintettek. Ebben a cikkben a téma érzékenysége miatt nem tartjuk etikusnak reklámok elhelyezését.Részletes tájékoztatást az Indamedia Csoportmárkabiztonsági nyilatkozatábantalál. Kövesse az Indexet Facebookon is!


Interní průzkum ministerstva: Češi nechtějí, aby nový blok Dukovan stavěli Rusové

Aktuálně.cz a Respekt získaly interní průzkum ministerstva zahraničí mezi obyvateli Česka. Plyne z něj, že Češi se bojí energetické závislosti na Rusku a odmítají, aby nový blok jaderné elektrárny Dukovany stavěl Rosatom. Oproti tomu ministr průmyslu Karel Havlíček (ANO) vyloučení Rusů ze soutěže o zakázku odmítá. A prezident Miloš Zeman už dříve řekl, že by jim práce zadal napřímo. Zatímco vláda Andreje Babiše (ANO) se s částí opozice pře o to, zda ze strategického tendru na rozšíření Dukovan za minimálně 200 miliard korun dopředu vyřadit či nevyřadit Rusko, tři čtvrtiny české veřejnosti mají jasno: Rusové by zakázku získat neměli. Ukazuje se, že názor lidí je opačný než cesta prosazovaná prezidentem Milošem Zemanem. Naopak se shodujes varováními českých tajných služeba bezpečnostních expertů. Plyne to ze sociologického průzkumu, který si pro interní potřebu v listopadu 2020 nechalo agenturou STEM zpracovat české ministerstvo zahraničí. Redakce výsledky průzkumu získaly na základě žádosti dle zákona o svobodném přístupu k informacím. Proti tomu, aby elektrárnu budovalo Rusko, se staví 72 procent lidí. Naopak jednoznačně pro svěření zakázky Rosatomu je 6 procent dotázaných. 78 procent lidí vidí závislost na dovozu paliv a surovin z Ruska do ČR jako hrozbu. Češi se dle svých odpovědí nebojí ani tak ruské jaderné síly či velmocenských ambicí. "Rusko pro Čechy není přímou hrozbou. Nejsilněji česká veřejnost vnímá Rusko jako nepřímou hrozbu v podobě energetické závislosti na něm či z Ruska vedeného šíření falešných zpráv a manipulace veřejného mínění," shrnují odborníci ve výzkumu nazvaném "Postoje české veřejnosti k Rusku". "Energetická bezpečnost se objevila na prvním místě v souvislosti s obavami Čechů a je to další podpora pro mé tvrzení, že tento tendr nemůže být jen o penězích. Že musíme vzít v potaz bezpečnostní varování," reagoval na dotazy Respektu a Aktuálně.cz ministr zahraničí Tomáš Petříček (ČSSD). Stejný názor ale nemá celé vedení země. Ministr průmyslu a obchodu Karel Havlíček (ANO) naopak prosazuje, aby stát do tendru Rusko přizval. Argumentuje tím, že stát díky větší konkurenci vysoutěží lepší cenu. To už ale podledřívějšího zjištění Aktuálně.cza Respektu popřel vládní zmocněnec pro jadernou energetiku Jaroslav Míl. V rozhovoru pro Radiožurnál pak Havlíček před týdnemřekl, že výslednou podobu tendru možná nebude schvalovat vláda, ale bude stačit jen souhlas jeho ministerstva průmyslu. Pozice premiéra Babiše je dlouhodobě nejasná. Nicméně po podzimních sněmovních volbách by k případnému sestavení vlády potřeboval pověření prezidenta. A Zeman ruskou účast v největší české zakázce v historii dlouhodobě podporuje. Když byl v Dukovanech v roce 2017, sdělil, že by nebyl proti tomu, kdyby zakázku dostali Rusové i bez výběrového řízení. Před týdnem se Zemanův expertní tým usnesl na tom, že by tendr vypsal co nejdříve. A zároveň vládu vyzval, aby žádného uchazeče dopředu nevylučovala. V poradním orgánu prezidenta sedí mimo jiné i kancléř Vratislav Mynář nebo poradce Martin Nejedlý. Právě Nejedlý loni v listopadu odcestoval bez vědomí vlády do Ruska jednat s blízkým poradcem prezidenta Vladimira Putina. Aby se tam uprostřed pandemie koronaviru dostal, musela se angažovat ruská vicepremiérka. Stalo se tak krátce poté, co premiér Babiš připustil, že tendr není dostatečně připravený a bylo by lepší ho vypsat až po volbách. Nejedlý však popíral, že by v Rusku řešil právě jádro. Zápis, který posléze Nejedlý na Hradě nadiktoval, ale návštěvu vykresluje jen jako zdvořilostní. Senát následně cestuodsoudil, s tím, že do Ruska cestoval muž bez prověrky, který prezidentovi radí jen na "dobré slovo", a narušil tak jednotnost české zahraniční politiky. Dle průzkumu veřejného mínění ministerstva zahraničí si 46 procent Čechů myslí, že politiku vůči Rusku by měl určovat ministr zahraničí. V případě prezidenta a vlády si to myslí jen zhruba pětina lidí. "Výzkumem jsme chtěli zjistit i to, jak silné slovo má v očích veřejnosti ministr zahraničí v zahraničních otázkách. Občas se objevují názory, že diplomacii tady dělá Úřad vlády nebo Pražský hrad. Nejedná se evidentně ale o většinový názor," komentuje to ministr Petříček. "Česká veřejnost velkou většinou podporuje společný postup ústavních činitelů vůči Rusku. Volání po společném postupu je o něco slabší v případě spolupráce členů Evropské unie, přesto i zde přesvědčivě převládá," zhodnotili výzkumníci. Vláda loni v létě schválila, že vyšle šéfa zahraničního odboru Hradu Rudolfa Jindráka na konzultace s Ruskem, které by měly zlepšit vztahy. Ty ale u veřejnosti ohlas nenašly. 85 procent dotázaných o nich nikdy neslyšelo. Přesnou představu, čeho se týkají, mělo jen jedno procento lidí. Výzkumníci také vyvracejí představu o společnosti rozdělené ve vztahu k Rusku. "Rozdělení veřejnosti ve smyslu Západ versus Rusko v české společnosti v podstatě neexistuje. Vztah k Západu je silnější a vřelejší a určuje veřejnou debatu," shrnují. Rusko je lidmi v průzkumu hodnoceno hůře než země Západu. Pozitivně jej vnímá 44 procent lidí oproti 80 procentům pro západní Evropu. Pro uznání Ruskem anektovaného ukrajinského poloostrova Krym je 31 procent lidí, odmítá to 57 procent dotázaných. A vracet na náměstí v Praze 6 by se podle většiny Čechů neměla ani socha maršála Koněva, jejíž odstranění Rusko rozlítilo - pro návrat je 37 procent lidí, proti 55 procent. Česká veřejnost také mírnou většinou (54 procent) souhlasí s uplatňováním sankcí vůči Rusku. Polovina zpovídaných o nich ale nikdy neslyšela. "Potvrzuje se tak, že sankce a s nimi spojené události nejsou v současnosti pro českou veřejnost celospolečenským tématem," uvádějí sociologové STEM. Ministerstvo zahraničí dává najevo, že se bude daty řídit. "Data jsme využili v rámci průběžné aktualizace diplomatické strategie v bilaterálních vztazích. Poskytla také cenné poznatky pro zlepšení komunikace jednotlivých kroků ministerstva zahraničních věcí v rámci česko-ruských vztahů," řekla mluvčí resortu Zuzana Štíchová.


ČEZ nemusí poskytnout informace každému, kdo o ně požádá. Uspěl u Ústavního soudu

Energetická firma ČEZ uspěla u Ústavního soudu se stížností na rozhodnutí soudů, podle kterých na něj dopadala povinnost reagovat na žádosti podle zákona o svobodném přístupu k informacím. V konkrétním sporu chtělo občanské sdružení informace o palivu používaném v jaderné elektrárně Temelín. Brno- Energetická společnostČEZnemusí poskytnout spolku se jménem V havarijní zóně jaderné elektrárny Temelín informace o používaném palivu. Spolek je požadoval na základě zákona o svobodném přístupu k informacím. Rozhodl o tomÚstavní soud, který tak zrušil rozsudky Městského soudu v Praze a následně iNejvyššího správního soudu, které naopak ČEZu přikázaly uvedené informace poskytnout. "Ústavní soud zrušil napadená rozhodnutí s tím, že ČEZ není povinným subjektem v oblasti práva na informace. Sporné ustanovení zákona ponechal v platnosti," uvedl vedoucí útvaru vnějších vztahů Ústavního soudu Vlastimil Göttinger. ČEZ totiž také navrhl, aby ústavní soudci z uvedeného zákona vypustili pasáž, že se týká veřejných institucí. To ale Ústavní soud odmítl. U počátku sporu stála snaha spolku s názvem "V havarijní zóně jaderné elektrárny Temelín," který už od roku 2006 chce od ČEZ podle informačního zákona poskytnout dokumentaci ke vsázkám paliva a analýzu, proč je nejvhodnější palivo od firmy Westinghouse. Jenže ČEZ mu to odmítl a zpočátku se jej zastal i Městský soud v Praze, na který se spolek obrátil. Aktivisté nicméně nepolevili a obrátili se na Nejvyšší správní soud, který nakonec konstatoval, že ČEZ je veřejnou institucí a proto na něj dopadá zákon o svobodném přístupu k informacím. A ten řekl, že byť je ČEZ akciová společnost, majoritní podíl v ní má stát a musí se v řadě oblastí podrobovat státnímu dohledu a kontrole. Převažují tak u ní znaky veřejné společnosti, na kterou se vztahuje zákon o svobodném přístupu k informacím. "Relevantní pojmové znaky žalovaného převažují ve prospěch podřazení tohoto subjektu mezi veřejné instituce," uvedl opakovaně Nejvyšší správní soud. Jenže to není podleÚstavního souduakceptovatelné. "Stěžejní argument, na kterém správní soudy založily svůj závěr o povaze stěžovatelky jako veřejné instituce, je třeba spatřovat v tom, že ji stát fakticky ovládá. To ovšem neznamená, že má proto stěžovatelka povahu veřejné instituce," uvedl Ústavní soud. A poukázal na to, že stát bez ohledu na velikost svého podílu v obchodní společnosti pouze vykonává svá práva, jež mu jako jakémukoliv jinému akcionáři přiznávají předpisy práva soukromého. "Jeho většinový podíl tak sám o sobě nic nemění na povaze stěžovatelky jako soukromoprávního subjektu," uvedl. Podle Ústavního soudu vůbec není zřejmé, od jakého podílu státu jde o veřejnou instituci. "Při akceptování výkladu správních soudů by byla v podstatě odkázána na to, jakým způsobem bude z jejich strany dodatečně posouzen "vliv státu" na její činnost, stojí v usnesení, podepsané soudce Vladimírem Sládečkem. Ten navíc upozornil na to, že zůstává možnost, aby zájemci o informace požádali příslušný orgán, který jménem státu či samosprávného celku v této instituci vykonává práva. A poukázal i na to, že informační povinnost již dnes vyplývá z řady jiných zákonů, jako je zákon o právu na informace o životním prostředí, atomový zákon nebo zákon o podnikání na kapitálovém trhu. Na uvedený verdikt netrpělivě čekala i řada dalších lidí a organizací. Pokud by totiž ČEZ uspěl i s návrhem, aby z informačního zákona vypadlo ustanovení, že se netýká veřejných institucí, dotklo by se to desítek firem jako je Všeobecná zdravotní pojišťovna, Ředitelství silnic a dálnic či dopravních podniků. A některé soudy dokonce právě kvůli očekávání, jak spor u Ústavního soudu dopadne, přerušily některá řízení. Advokátka Petra Bielinová, která se specializuje na zodpovědnost veřejné sféry, například chtěla vědět, kdo nese zodpovědnost za pokutu 390 000 korun, kterou ČEZ dostal od Úřadu pro ochranu hospodářské soutěže za nezákonně zadanou miliardovou zakázku na výstavbu meziskladu jaderného paliva. A když jí ČEZ jí odmítl odpovědět s poukazem na to, že dřívější rozhodnutí Nejvyššího správního soudu  neuznává, obrátila se na soud, aby to ČEZu přikázal. Soud měl rozhodnout koncem loňského roku, ale vynesení verdiktu nakonec odložil a řízení přerušil. A to do doby, než rozhodne Ústavní soud o návrhu ČEZu o vyškrtnutí části informačního zákona. Podle Ústavního soudu ale nic nebrání tomu, aby byla stěžovatelce či jakékoliv jiné obchodní společnosti (případně i s ohledem na účast státu) stanovena povinnost poskytovat informace o své činnosti, bude-li na tom veřejný zájem. Takováto povinnost však musí být stanovena zákonem. Jejich informační povinnost již dnes vyplývá z řady jiných zákonů, zmínit lze například zákon o právu na informace o životním prostředí, atomový zákon nebo zákon o podnikání na kapitálovém trhu.


USA ohlásily úspěšný test mezikontinentální balistické rakety

Spojené státy oznámily, že ve středu úspěšně otestovaly mezikontinentální balistickou raketu. Zkouška byla předem oznámena, aby se zabránilo eskalaci napětí s Ruskem, které pokračuje v invazi na Ukrajinu. Neozbrojená raketa Minuteman III byla vypuštěna z Vandenbergovy letecké základny v Kalifornii v 01:13 místního času (10:13 SELČ) a uletěla přibližně 6760 kilometrů nad Pacifikem, než se zřítila do moře poblíž atolu Kwajalein na Marshallových ostrovech, uvedlo americké letectvo v prohlášení. BEZ KOMENTÁŘE: USA úspěšně otestovaly mezikontinentální balistické rakety „Jedná se o rutinní test a pravidelné operace, které mají prokázat, že americký systém jaderného odstrašení je bezpečný, spolehlivý a účinný,“ stojí v prohlášení. „Tento typ testu byl proveden více než třistakrát a nemá nic společného se současným světovým děním,“ uvedlo letectvo. USA obvykle neohlašují testy mezikontinentálních balistických raket předem, ale předchozí zkouška rakety Minuteman III, která může nést jadernou hlavici, byla dvakrát odložena kvůli mezinárodnímu napětí. Původně se měla uskutečnit v dubnu, byla ale odložena, aby mezi USA a Ruskem nevzrostlo napětí necelé dva měsíce po zahájení ruské invaze na Ukrajině. Později byl test odložen podruhé kvůli napětí v Tchajwanském průlivu po návštěvě předsedkyně Sněmovny reprezentantů Nancy Pelosiové na Tchaj-wanu. Nakonec byl test úspěšně proveden 16. srpna. Podle mluvčího Pentagonu je náhoda, že byly oba testy provedeny v takto krátkém časovém rozpětí, píše agentura AFP Raketa Minuteman III je schopna nést několik jaderných hlavic, má dolet přes 9660 kilometrů a rychlost až 24 tisíc kilometrů za hodinu. Výrobcem je společnost Boeing a raketa je klíčovou součástí amerického strategického arzenálu.


Ráült az óriásprofitjára az MVM

Kétszerese a Magyar Villamos Művek Zrt. adózott eredménye az előző évinek, az állami energiaóriás több mint 46 milliárd forinttal zárta az elmúlt évet. Ebből azonban csak 10 milliárdot ad a költségvetésbe, 35 milliárdot magánál tart. Jó évet zárt a Magyar Villamos Művek Zrt. (MVM) és az általa irányított társaságcsoport. A konszolidált adózás előtti eredménye 67 százalékkal bővült, adózott eredménye 45,9 milliárd forint, azaz az előző évi több mint kétszerese volt - áll a társaság által kiadott közleményben. A közgyűlés döntése értelmében az MVM részvényenként 400 forint, összesen 10,02 milliárd forint osztalékot fizet, vagyis ennyivel járul hozzá a költségvetés bevételeihez. Az adózott eredmény fennmaradó részét (mintegy 35 milliárd forintot) azonban az MVM magánál tartja, és a tervezett fejlesztések finanszírozására fordíthatja. "Túlteljesítettük az egyébként is ambiciózus terveinket, és az MVM történetének egyik legsikeresebb, legeredményesebb évét zártuk" - mondta Baji Csaba, az MVM elnök-vezérigazgatója. A társaságcsoport a közelmúltban alapított új leányvállalataival megjelent olyan területeken is, mint a távközlési infrastruktúra működtetése vagy a gázszállító-vezeték építés előkészítése. A csoport távközlési leányvállalata, az MVM NET Zrt. vette át az Elektronikus Kormányzati Gerinchálózat üzemeltetését, míg a Magyar Gáz Tranzit Zrt. irányítja majd a regionális ellátásbiztonságot erősítő Magyar-Szlovák Összekötő Földgázszállító vezeték hazai szakaszának megépítését. Folyamatban van a társaságcsoport belépése a Déli Áramlat földgázszállító projektbe is. A közgyűlés határozott egy új leányvállalat alapításáról is: a paksi atomerőmű tervezett bővítését előkészítő Lévai-projekt feladatait önálló társaság, az MVM Paks II. Atomerőmű Fejlesztő Zrt. viszi tovább. A júniusban megalakuló leányvállalat folytatja majd az új atomerőművi blokkokhoz kapcsolódó elemző, tervező, döntés-előkészítő és engedélyeztetési munkát.


Irán spochybnil nezávislos jadrovej agentúry OSN

Iránsky najvyí duchovný vodca Alí Chameneí spochybnil dnes nezávislos Medzinárodnej agentúry pre atómovú energiu (MAAE), ktorú poda neho ovplyvujú Spojené táty a ich spojenci. TEHERAN. Vyhlásenie ajatolláha Chameneího prichádza dva týdne po tom, ako nová správa dozornej agentúry po prvý raz pripustila monos, e Teherán mono v súasnosti pracuje na vývoji jadrovej hlavice.SkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamouSkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamou Poda Chameneího toto vyjadrenie dokazuje, e MAAE "chýba nezávislos". Medzinárodná agentúra by poda jeho slov nemala by ovplyvovaná Washingtonom, pretoe to podkopáva jej "prestí a reputáciu", uviedol ajatolláh v iránskej tátnej televízii. USA a ich západní spojenci sa obávajú, e Irán pod rúkom civilného nukleárneho programu tajne pracuje na výrobe atómovej zbrane. Teherán tvrdí, e jadrovú technológiu potrebuje len na výrobu elektrickej energie. Informovala agentúra AP.


Ahmadínežád: Vemte si Izraelce mezi sebe

Damašek - Íránský prezident Mahmúd Ahmadínežád doporučil Západu, aby si k sobě vzal Židy z Izraele. Uvnitř: GRAFIKA a GALERIE Prezident se západních zemí rovněž zeptal, zda by na své území vpustily uprchlíky, kteří přišli do Palestiny ze všech koutů světa, a poskytly jim potřebnou ochranu. První muž Íránu také na půdě Národní knihovny v Damašku před zástupci syrské politiky a kultury řekl, že by Židé v Izraeli nežili, kdyby se jim otevřely brány Evropy. Tento příchod by však podle prezidenta vyvolal v Evropě novou vlnu antisemitismu.SouvisejícíÍránský prezident Mahmud Ahmadínežád na návštěvě Sýrie4 fotografie Izraelský ministr obrany Šaul Mofaz označil čtvrteční Ahmadínežádovo setkání se syrským prezidentem Bašárem Asadem za "teroristický summit" a spojení Damašku a Teheránu za osu teroru. Pokud ovšem Mofaz považoval za "teroristický summit" setkání pouze se syrským prezidentem, Mahmúd Ahmadínežád mu připravil ještě jedno překvapení. Dnes se totiž také sešel s vedením deseti palestinských radikálních organizací, které mají sídla právě v syrské metropoli. Řekl jim, že je "Írán zaníceným stoupencem spravedlivého boje palestinského národa". "Palestinský národ zvítězí díky svým obětem, svému hrdinství a vytrvalosti," prohlásil v Damašku Ahmadínežád.Foto: Tomáš Daněk Šaul Mofaz také obvinil Írán a Sýrii z podílu na čtvrtečním atentátu v Tel Avivu. Palestinský atentátník při něm zranil 31 lidí a sám zahynul. Více o atentátu ČTĚTE ZDE K útoku se přihlásila palestinská organizace Islámský džihád, jejíž zástupce byl mezi Palestinci, s nimiž se Ahmadínežád sešel. "Izrael má důkazy, že Írán atentát v Tel Avivu financoval a že palestinské buňky v Sýrii jej připravily," řekl Mofaz.#reklama Islámský džihád je jednou z palestinských skupin, jejichž vedení sídlí v Damašku. Schůzky s Ahmadínežádem se za tuto organizaci zúčastnil Ramadán Abdalláh Šalláh. Hnutí Hamas zastupoval exilový vůdce Chálid Mišal a Lidovou frontu pro osvobození Palestiny Máhir Táhir. Palestinci na setkání prohlásili, že ozbrojený boj proti Izraeli bude pokračovat. "Vyjádřili jsme poděkování Sýrii, která je kvůli svému stanovisku (vůči Palestincům) vystavena tlaku, a také Íránu. Má právo na jadernou technologii určenou k mírovým aktivitám," sdělil Táhir k jednání s Ahmadínežádem. Írán je krok od atomové bomby - ČTĚTE ZDE


A szupertitkos akció: amikor egy kémnő elcsábította az atombomba titkát eladó árulót

Mordecháj Vanunu izraeli atomtechnikus 1986-ben a brit sajtóban beszélt a zsidó állam atomfegyver-fejlesztési programjáról. Vanunu a dimónai nukleáris kutatóközpontban dolgozott. A férfi békeaktivistának tartotta magát, és szélsőséges arab csoportokkal is kapcsolatban állt. Bár háromszor is figyelmeztette az izraeli elhárítás, hogy szakítsa meg a kapcsolatot a szélsőségesekkel, Vanunu folytatta a „békepárti” tevékenységét. Az izraeli titkosszolgálat egy ügynöknő segítségével ekkor Londonból Rómába csalta Vanunut, ahol a Moszad elfogta. A benyugtatózott férfit hajóval vitték Izraelbe, ahol zárt tárgyaláson 18 évre ítélték. A kezdetek Mordeháj Vanunu a marokkói Marrákes városában született, ő volt a második a tizenegy gyerek közül az ortodox zsidó családban. Az apja zöldségesként dolgozott, az anyja a hátartást vezette. A család 1963-ban Izraelbe emigrált, ahol Beér-Seva településen kaptak lakást. Ugyan ez ma Izraelben fejlett nagyvárosnak számít, akkoriban egy szegény falu volt. Vanunu családja egy évig egy olyan kalyibában lakott, ahol nem volt áram. A gyerekben maradandó nyomot hagyott, hogy míg a szülei a bibliai Kánaánként írták le Izraelt, eleinte nyomorogtak. Vanunu valójában később sem találta meg a helyét az izraeli társadalomban. Vallásos iskolába íratták, de kiábrándult a júdaizmusból, és csak azért nem mondta ezt meg a szüleinek, hogy ne okozzon veszkedést. 1973-ban harcolt a jóm kippuri háborúban. Később egyetemre akart menni, ehhez viszont az kellett, hogy legyen munkája. Így jelentkezett a dimonai nukleáris kutatóközpotnba 1976-ban. A dimonai intézmény Avner Cohen kutató szerint máig egy ultratitkos létesítmény. Nincs még egy titokzatosabb és fontosabb védelmi intézmény Izraelben, mint a nukleáris kutatóközpont. Minden egyes dolgozójának teljes titoktartást kell vállalnia. Az izraeli atombomba ügye A történészek arra emlékeztetnek, hogy ennek a kérdésnek a megértéséhez két történelmi tényt kell figyelembe venni. Az egyik az, hogy a szomszédos arab országok húszszoros túlerővel fenyegették Izraelt, már a zsidó állam 1948-as megalakulásának másnapján. Ezt Izraelben a függetlenségi háborúnak hívják. Az izraeli-arab háborúkról, pl.az 1967-es hatnapos háborúról korábban részletesen írtunk itt, az Origón. Beszámoltunk arról is, hogyaz 1973-as jóm kippuri háborúban, abban, amelyben Vanunu is harcolt sorkatonaként, Izrael majdnem katasztrofális vereséget szenvedett, és csak óriási veszteségek árán sikerült megfordítani a háború menetét. David Ben-Aryeah újságíró, hírszerzési kutató szerint az is lényeges, milyen nyilatkozatokat tettek az arab vezetők ezekben az évtizedekben. Szó szerint arról beszéltek, hogy minden zsidót beleölnek majd a tengerbe az arabok, és hogy a zsidók vérével öntözik majd a sivatagot. Ez pedig a holokauszt rémképét idézte fel az izraeliekben. A közhangulat Izraelben ma is az, hogy nem ismétlődhet meg a holokauszt. Ezért Ben Gurion, Izrael első miniszterelnöke azt a döntést hozta, hogy nem csak hagyományos fegyverekkel fognak védekezni, hanem megépítik a védekezés utolsó eszközét. Ezt a legvégső esetben, csak akkor vetnék be, ha küszöbön állna Izrael és a lakosai megsemmisülése. A dimónai nukleáris kutatóintézetben dolgozó emberek nem munkahelynek tekintették a labort. Uzi Even atomtudós, későbbi parlamenti képviselő szerint hittek abban, hogy a munkájuk Izrael védelmét szolgálja. Izrael akkoriban még kisebb ország volt, mint ma. Azon dolgoztunk, hogy segítsünk az államunknak életben maradni az ellenséges környezetben. Az izraeli kormány ma sem cáfolja egyértelműen, hogy van az országnak atomfegyvere. A biztonságpoltikai elemzők ezt az álláspontot nukleáris lebegtetésnek nevezik. Terroristagyanús barátai voltak Vanununak A dimónai kutatóközpont minden egyes dolgozójának olyan titoktartási nyilatkozatot kellett aláírnia, amely a szabályok megszegőit automatikus 15 év börtönnel fenyegette. Mordecháj Vanunu is aláírta ezeket a papírokat, de senki nem gyanította a megbecsült technikusról, hogy az 1980-as évekre teljesen kiábrándult a vallásból és a saját zsidóságából is. Joszi Melman újságíró azt mondja, amikor Vanunu beiratkozott a Ben Gurion egyetemre, a helyzet csak rosszabbodott. Filozófiát kezdett tanulni, és ennek hatására egyszer csak felbukkant az ún. „béketüntetéseken”, amelyeket a szélsőbaloldali csoportok szerveztek. Maga is alakított ilyen szervezetet, palesztin diákokkal közösen. Persze, hogy felfigyelt erre a Shabak, a belső elhárítás is, akik figyelmeztették a szerződésre, amit aláírt, és arra, hogy az új ismerősei között radikális arabok vannak, akik a PFSz nevű terrorszervezettel is kapcsolatban állnak. Vanunu a figyelmeztetések ellenére sem hagyott fel a politikai tevékenységével, azt pedig a hatóságok vendettájának tekintette, hogy 1985-ben értesítették: elbocsájtják a következő átszervezésnél. Ez így is történt, de a szakszervezet vissza tudta helyezni az állásába. Vanunu ekkor elhatározta, hogy bosszút áll. Becsempészett egy fényképezőgépet a központba, és körbefotózta a laboratóriumot, a berendezéseket, sőt, még a szupertitkos ötödik és hatodik szintre is lement a földalatti intézményben, ahol az atomfegyverek fejlesztése zajlott. Vanunu azt mondta a szabadulása után: Én csak egy technikus voltam, de azonnal felismertem, hogy plutónium dúsításával is foglalkoznak a legalsó emeleteken. Ráadásul nagy mennyiségben végezték a munkát. Az év 8 hónapjában folyamatosan üzemeltek az ottani berendezések, így évente 10 Nagaszaki méretű atombomba töltetét tudták előállítani. Hihetetlen. de senki nem állította meg, és senki nem kutatta át a hátizsákját, amikor hazament. A férfi 1985 októberében felmondott, és az 57 db. titokban készített fotóval együtt beutazta a világot. Útközben igyekezett megismerkedni kölönböző nemzetiségű nőkkel, de végül egyedül kötött ki Ausztráliában. Itt először éttermi mosogató, majd taxisofőr lett. A zsidó vallást végleg elhagyta, és kikeresztelkedett. Vanunu eladja az atombomba sztoriját A volt dimónai technikus itt találkozott össze egy szabadúszó kolumbiai újságíróval, aki inkább kalandor volt, mint szavahihető riporter. Ez a férfi, Oscar Guerrero beszélte rá, hogy adja el a fotókat és a sztorit, mert szerinte akár 1 millió dollárt is érhetett az izraeli atombomba híre. A két filmtekercset egy utcai üzletben hívatták elő, ahol az automata a járókelők szeme láttára nyomtatta ki a kész fotókat a szupertitkos atomfegyverfejlesztő központról. Guerrero közvetítőként járt el az ügyben, hogy ő is részesülhessen a busás honoráriumból, de közben a Sydney-i izraeli követségen felajánlotta, hogy jutalomért cserébe segít egy „áruló” felkutatásában. Ezért, illetve mert az ausztrál rendőrség értesítette a Moszadot, az izraeli titkosszolgálat már tudott az ügyről, de egyelőre nem született döntés arról, mi legyen Vanunuval. Guerrero több szerkesztőséget megkeresett, de senki nem hitte el, hogy nem csalókkal álltak szemben. Végül a brit Sunday Times c. lap érdeklődött a sztori iránt, és odaküldte egy szerkesztőjét, Peter Hounamot. Ez a találkozás olyan sikeres volt, hogy a lap szeptemberben Londonba vitette Vanunut és Guerrerót, hogy ott folytassák a történet ellenőrzését. A Sunday Times emberei azért voltak nagyon óvatosak, mert nem sokkal korábban megégették magukat a hamis Hitler-napló közlésével. Ezúttal be akarták magukat biztosítani, hogy nem csalóval állnak szemben. Peter Hounam szerkesztő azt mondta, Londonban egy héten kereszül beszélgetett Vanunuval. Minden nap találkoztunk, ő pedig a hotelszobája falára vetítette a fotókat, és részletesen elmagyarázta, mit látunk. A hét végére úgy gondoltuk, jó eséllyel hiteles lehet a sztori. Megállapodtunk, hogy nem fizetünk az interjúért, de segítünk neki könyv- és filmszerződést kötni. 250 ezer dollár előleget ígértünk neki a későbbi jogdíjai terhére, Guerrerónak pedig 20 ezer dollárt a közvetítésért. A végső ellenőrzést is megszervezték. Vanununak találkoznia kellett egy tudóssal, aki a brit atomfegyver-programban vett részt korábban. Frank Barnaby úgy emlékszik vissza a megbeszélésre, hogy megdöbbent azon, amit Vanunutól hallott. Amikor kiderült, hogy évente kb. 30 kiló plutóniumot állítanak elő az izraeliek és 4 kilót használnak fel egy bombához, leesett az állam. Szorul a hurok Izraelben ekkor már a miniszterelnökig jutott az árulás híre. Joszi Melman szerint Simon Peresz pánikba esett. Ő volt az izraeli atombombaprogram atyja, ő kezdte építtetni a dimónai reaktort. Tisztában volt az eset súlyával, ezért azonnal kiadta az utasítást, hogy a Moszad kezdje követni és figyelni Vanunut. A Moszad pedig ezt a világ bármely pontján képes megtenni. Nem sokkal később megszületett az a döntés is, hogy haza kell vinni Vanunut, ami praktikusan az elrablását jelentette. A brit kormánnyal való diplomáciai bonyodalmak elkerülésére azt határozták el, hogy el kell csalni Vanunut egy másik európai országba, és onnan kell elrabolni. A Moszad ügynökei ekkor már a Sunday Times szerkesztőségét is figyelték, ahol Vanunu gyakran egyedül maradt éjszakára, mert nem volt társasága. A férfi egyre feszültebb lett, ahogy közeledett a cikk közlésének időpontja. Közben egyre magányosabb is volt, és egyre inkább szeretett volna megismerkedni valakivel. Wendy Robbins gyakornoknak is megpróbált udvarolni, de a nő elutasította. A Moszad központjában a pszichológusok a kémek jelentései alapján tudták, hogy Vanunu egyedül érzi magát. Azt javasolták a főnökeiknek, hogy egy ügynöknő csábítsa fel a férfit, mert a magány a gyenge pontja. Felállították a csapdát. Vanunu szerelmes lesz 1986. szeptember 24-én Vanunu megpillantott egy szőke nőt a londoni Leicestre Square egyik üzleténél. Összeszedte a bátorságát és megszólította a nőt, aki Cindyként mutatkozott be. Azt mondta, Amerikából érkezett, és a szabadságát tölti Londonban. Vanunu később úgy írta le ezt a találkozást, hogy a nő nem csábította el. Ha ő próbált volna közeledni, biztos, hogy nem állok kötélnek, mert tudtam volna, hogy a Moszad küldte. De itt én kezdeményeztem. És igazság szerint már akkor csapdába estem, amikor megpillantottam. Cindy a valóságban nem amerikai volt, hanem izraeli, Cheryl Bentovnak hívták, és ahhoz a Moszad-különítményhez tartozott, amely Vanunun elrablását kapta feladatul. Bár a Sunday Times újságírói a lelkére kötötték, hogy ne ismerkedjen senkivel a cikk közléséig, Vanunu elfelejtette a figyelmeztetést. Onnantól fogva minden nap találkozott Cindyvel, aki ragaszkodott hozzá, hogy a találkozások nappal, nyilvános helyen legyenek. Joszi Melman szerint ez okos trükk volt. Ezzel azt a benyomást keltette magáról, hogy nem lehet csak úgy megszerezni. Ez még inkább hitelessé tette őt Vanunu számára. Felgyorsulnak az események, kipattan a sztori Alig néhány nappal a cikk megjelentetése előtt a Sunday Mirror c. bulvárlap közölt egy nagy összeállítást az izraeli atombombáról, megnevezte Vanunut mint aki lefotózta a nukleáris labort, és csalóként állította be. A cikk forrása a kolumbiai Oscar Guerrero volt, aki kevesellte a Sunday Times által felajánlott 20 ezer dollárt. Peter Hounam szerint a Moszad intézte ezt az ügyet. A médiában bevett gyakorlat úgy hitelteleníteni egy mértékadó, megbízható újság információját, hogy előtte egy szennylap gyorsan ír valamit ugyanabban a témában, mert a bulvárlapokról mindenki tudja, hogy hazudnak. Guerrerót vagy lefizette a Moszad, vagy megfenyegette, ez nem lehetett másképp. A Sunday Times-nál továbbra is a saját cikkük közlése mellett voltak, de Vanunu összeomlott, amit kihasznált a Moszad. Cindy – azaz Chery Bentov, az ügynöknő – azt javasolta a férfinak, hogy utazzanak el Rómába, ahol a testvére lakása épp üresen áll, és várják meg, amíg a botrány elcsendesedik. A nő arra is utalt, hogy Rómában, ahol távol lesznek a feszült londoni eseményektől, intimebb lehet a kapcsolatuk. Több se kellett Vanununak, felhívta a Sunday Times újságíróit és közölte velük, hogy pár napra eltűnik. Houlmanék hiába kérlelték, nem hallgatott rájuk. Annyit azért megígért, hogy naponta kétszer telefonon jelentkezik majd. Az emberrablás 1986. szeptember 30-án Vanunu és Cindy Rómába repült, majd taxival a nő testvérének lakására hajtottak. A sofőr szintén a Moszad ügynöke volt. Vanunu ezt mondta később erről: Amint beléptem az ajtón, valaki hasba rúgott, egy másik férfi pedig hátulról rám ugrott és a nyakamnál fogva a földre döntött. Ekkor megszúrtak egy injekciós tűvel. Többre nem emlékszem. Vanunut az ügynökök egy izraeli hajóra vitték, amely a La Spezia-i kikötőben várakozott. Egy hét a férfi izraeli területre érkezett, ahol börtönbe került. Londonban közben azon tanakodtak az újságírók, hova tűnt az informátoruk. Végül a Sunday Times október 5-én közölte cikket, amikor Vanunu már csak két napra volt az izraeli börtöntől. Peter Houlman azt mondta, a cikk kisebb port kavart, mint remélték. A forrásunknak, Vanununak itt kellett volna lennie, és bemennie minden tévéműsorba, személyesen kiegészíteni a sztorit. Akkor hatalmasat robbant volna az ügy. Ugyanakkor azt is gondolom, hogy a közléssel megmentettük Vanunu életét. Ha a nyilvánosság nem ismeri meg a nevét, lehet, hogy csendben kivégzik. Az izraeli kormány egy hónappal később elismerte, hogy a férfi Izraelben van. 1988 márciusában 18 év börtönre ítélték. Vanunu ma A férfi börtönkörülményeinek javításáért éveken át küzdöttek emberi jogi szervezetek és magánszemélyek is. Vanunu 11 évig volt magánzárkában. Miután kiszabadult, nem volt szabad külföldre utaznia és külföldiekkel találkoznia. Mivel nem egyszer megsértette ezeket a rendelkezéseket, többször letartóztatták és újra börtönbe került. Azt ma is sokan vitatják, hogyan kell értékelni Vanunu tettét. Az atomfegyver-ellenes aktivisták szerint a férfi azt akarta, hogy Izrael ne fenyegessen más országokat atombombával, még ha azok ellenségesek is. Simon Peresz akkori miniszterelnök utólag is ragaszkodott ahhoz, hogy egyetlen szempont számított: Vanunut bíróság elé kellett állítani és el kellett ítélni. Az izraeli emberek többsége ma is árulónak tartja őt. Alan Dershowitz ügyvéd ugyanakkor hozzáteszi az emberi tényező fontosságát is. Akármit is hiszünk Mordeháj Vanunuról, egyet nem szabad figyelmen kívül hagyni. Nagyon-nagyon furcsa személyiségű ember, akinek érdemes megfigyelni a pszichés működését. Így lehet csak megérteni az ő történetét. Vanunu 2015-ben elvette feleségül a norvég barátnőjét. Az izraeli legfelsőbb bíróság ma is fenntartja a Vanunura vonatkozó korlátozásokat.


Atomowy chaos PiS. W kampanii krytykowali PO, teraz robią to samo

Minister energii z PiS przekonuje, że elektrownię atomową po prostu trzeba zbudować. Politycy jego partii długo przekonywali, że musimy skupić się na węglu, a atom może kiedyś, w przyszłości, ale tylko po ogólnopolskim referendum. Do tego wciąż działa spółka, która przygotowuje inwestycję, choć politycy PiS krytykowali ją za rozrzutność i bezczynność. PiS powtarza "atomowy chaos", za który tak krytykowało PO i rząd Ewy Kopacz. Minister energii z PiS przekonuje, że elektrownię atomową po prostu trzeba zbudować. Politycy jego partii długo przekonywali, że musimy skupić się na węglu, a atom może kiedyś, w przyszłości, ale tylko po ogólnopolskim referendum. Do tego wciąż działa spółka, która przygotowuje inwestycję, choć politycy PiS krytykowali ją za rozrzutność i bezczynność. PiS powtarza "atomowy chaos", za który tak krytykowało PO i rząd Ewy Kopacz.Październik 2015 roku, trzy tygodnie do wyborów parlamentarnych. PremierEwa Kopaczorganizuje krótki briefing przed kolejną podróżą busem. Pytana o sytuację w górnictwie deklaruje determinację w ratowaniu kopalń. I dorzuca zdanie, które miało być drobnym przytykiem wobec PiS, a stało się ogromnym problemem wizerunkowym dla PO. - W przeciwieństwie do moich konkurentów politycznych nie mam w tyle głowy planu budowy elektrowni atomowej - stwierdziła szefowa PO.Po przypomnieniu, że to przecieżDonald Tuskopowiadał o budowie elektrowni atomowej, Kopacz brnęła dalej. Próbowała wmówić, że dla niej bardziej istotna jest deklaracjaJarosława Kaczyńskiegoz expose w 2006 roku.PiS momentalnie przystąpiło do ataku. Już dwie godziny później goszczący w "Kawie na ławę " Joachim Brudziński wręcz nie jest w stanie mówić o niczym innym. Gdy prowadzący Bogdan Rymanowski pyta o kwestie światopoglądowe, polityk PiS domaga się rozmowy o atomie. Przypomina, że to przecież PO powołała spółkę PGE EJ 1, która ma przygotować inwestycję, a jej prezesem został Aleksander Grad, wcześniej minister w rządzie Tuska.- Od 2009 roku wywalaliście kasę na Grada, 100 tysięcy złotych miesięcznie, za to, że szukał lokalizacji elektrowni - mówił Brudziński Wtórował mu Tadeusz Cymański zSolidarnej Polski(dzisiaj PiS). Przekonywał, że miliony wydano bez sensu, bo nie ma żadnych efektów pracy spółki. Szybko temat podjęła też kandydatka PiS na premiera Beata Szydło. - Z budżetu państwa została wydana ogromna ilość pieniędzy, zostały przeznaczone na ten projekt - zarzucała.Następnego dnia kwestia elektrowni atomowej trafiła na czołówki dzienników. - Jeżeli ta sprawa ma być rozstrzygnięta, to powinna być rozstrzygnięta przez konsultacje społeczne np. poprzez referendum - mówił Mariusz Błaszczak w "Wiadomościach". Ostatecznym uderzeniem w PO był spot o wyraźnie anty-atomowej wymowie. Zaprezentowano go 6 października.Już po wyborach, a jeszcze przed powstaniem rządu, krytycznie o elektrowni atomowej mówiłHenryk Kowalczyk, dzisiaj prawa ręka Beaty Szydło w Kancelarii Premiera. - Ze względów ekonomicznych budowa elektrowni atomowej jest nieopłacalna - przekonywał w "Rzeczpospolitej". Mimo tego Prawo i Sprawiedliwość nie zlikwidowało spółki PGE EJ 1, która jest i działa. Spytaliśmy spółkę o koszty działalności w 2015 i 2016 roku. Ale zamiast wzorem poprzednich władz przesłać pełne dane, odesłano nas do KRS.Poprosiliśmy też spółkę, by opowiedziała nam, co robiła przez ostatnie półtora roku. Robiła dokładnie to samo, co w poprzednich latach i za co tak ostro była krytykowana przez polityków PiS. Kolejne badania, ekspertyzy, wnioski o pozwolenia i zgody. I tak będzie jeszcze przez najbliższe trzy lata. - Badania przyrodnicze rozpoczęły się w marcu 2017 r., natomiast zakończenie prac planowane jest w I półroczu 2020 r. Prace nad Postępowaniem Zintegrowanym zostały zawieszone - poinformowało nas biuro prasowe PGE."Decyzje o dalszym sposobie realizacji programu budowy pierwszej polskiej elektrowni jądrowej będą podejmowane w porozumieniu z Ministerstwem Energii. Decyzje te mają zapaść najpóźniej do końca 2017 r." - wyjaśniają budowniczowie pierwszej polskiej elektrowni atomowej. Jeszcze w marcu 2016 roku ówczesny minister skarbu Dawid Jackiewicz grzmiał w TVP: "Nawet jej lokalizacja nie została doprecyzowana. Ale wydano wiele milionów złotych na badania. Ale nie ma na razie z tego żadnych korzyści".I to się nie zmieniło. Zmniejszono jedynie z 3 do 2 listę potencjalnych lokalizacji. Wszystkie w województwie pomorskim, choć jeszcze za czasów PO rozważano zachodniopomorskie Gąski. Bardzo aktywny był w tej kwestii poseł PiS Czesław Hoc. Ale nie tylko protestował przeciw budowie elektrowni w jego okręgu, ale w ogóle kwestionował sensowność tej inwestycji. Wskazywał, że prąd można czerpać ze źródeł odnawialnych (przy okazji wspominając o odwiertach o. Rydzyka). - Czy w obecnej sytuacji stać nasz Kraj na tak kosztochłonną a zarazem kontrowersyjną inwestycję? - pytał w interpelacji poselskiej Hoc.Na fali popularności akcji posła z Koszalina, Prawo i Sprawiedliwość próbowało zorganizować nawet ogólnopolskie referendum.W 2013 roku Mariusz Błaszczak, wówczas szef klubu PiS, złożył wniosek w tej sprawie. - Negatywnie podchodzimy do prób natychmiastowego zastąpienia węgla energetyką jądrową, bo tak można odczytać pewne postulaty, poczynania ze strony wielkiego kapitału, czy też pewnych środowisk działających w naszym kraju - przekonywał. Mówił też o zagrożeniach, jakie niesie za sobą energetyka atomowa.Dzisiaj tych obaw już nie ma. W opublikowanym 10 kwietnia wywiadzie minister energii Krzysztof Tchórzewski oświadczył: - Jestem za tym, by na początek rozpocząć budowę jednego bloku jądrowego - czytamy na portalu WNP.pl. - Jeśli podjęlibyśmy teraz decyzję o budowie bloku jądrowego, to zostanie on oddany do użytku około 2030 roku - dodał."Przeczą sami sobie. Jeden mówi tak, drugi tak. Dziś premier mówi tak, że to górnictwo będzie najważniejsze, że ona nie będzie realizować programu budowy elektrowni atomowej" - to jeszcze jeden cytat z Beaty Szydło. Te słowa padły w kampanii wyborczej w 2015 roku. Dzisiaj jej rząd robi dokładnie to samo: zapewnia o prymacie górnictwa, ale wydaje pieniądze na przygotowanie budowy elektrowni atomowej.


Černobyl bez proudu? Chvíli to problém není, Česku teď nic nehrozí, říká Hrehor

„V Černobylu je 21 tisíc palivových kazet v bazénech pod vodou, tu je třeba ochlazovat. Palivo je silně radioaktivní. Z krátkodobého hlediska to problém není, trvá li to více dnů, už to problém bude, nebagatelizujme to,” říká Miroslav Hrehor, náměstek pro jadernou bezpečnost Státního ústavu radiační ochrany. „Rusové možná chtějí ochromit výrobu energie na Ukrajině,” dodává.


Havlíček: Kvůli koaličnímu potenciálu se nebudeme přizpůsobovat. ANO už si nemůže dovolit být druhé

Hnutí ANO čeká o víkendu sněm, na kterém stínový premiér Karel Havlíček obhajuje pozici stranického prvního místopředsedy. V rozhovoru pro iROZHLAS.cz a Radiožurnál mluvil o své kritice vlády a jednotlivých ministrů, koaličním potenciálu hnutí i hierarchii mezi sebou, Andrejem Babišem a Alenou Schillerovou. „Lidé už by neměli zopakovat chybu a volit ‚mikrostrany‘. Je lepší vsadit na silnějšího,“ vzkazuje pak směrem k příštím volbám.Váš nadcházející víkendový sněm nebude příliš kompetitivní. O post předsedy se uchází opět pouze Andrej Babiš a o post stranické dvojky pouze vy. Proč tomu tak je?Máme dobré preference, daří se nám, posilujeme, každý to vidí, takže není důvod, abychom zásadně měnili strategii a abychom měnili tým, který má dobré výsledky.Jak mají voliči rozumět tomu, že máte role ve vedení trošku roztříštěné? Jak vám funguje, že je předsedou strany pan Babiš, vy jste v čele stínové vlády a do toho je další výrazná tvář strany Alena Schillerová šéfkou sněmovního klubu…Že jsme si to takto rozdělili, myslím funguje. Pan Babiš se více věnuje regionům, kontaktním kampaním a řízení hnutí uvnitř, paní Schillerová zejména opoziční práci ve Sněmovně a já vedu stínovou vládu. Chceme být připraveni po všech stránkách.A kdo by byl hypoteticky premiér, kdybyste vyhráli příští sněmovní volby, když to máte takto rozdělené?Je předčasné to anoncovat, protože abychom vůbec měli nárok na pozici premiéra, tak musíme vyhrát. Jsme pragmatičtí, takže víme, že musíme vyhrát zásadním způsobem.Je důležité, abychom sestavovali příští vládu jako dominantní hráč a aby byl náš program tím rozhodujícím. A to, že dnes máme několik silných kandidátů, ať už je to pan Babiš, já nebo třeba paní Schillerová, je jedině dobře.Mým úkolem není přemýšlet nad tím, co bude po volbách, a dělit medvěda, který běhá po lese. Mým úkolem je dovést stínovou vládu do vítězných voleb.Opravdu to není tak, že by měl někdo z této vaší trojice navrch?ANO se shodlo na tom, že jsem stínovým předsedou vlády a mám úkol, který zní jasně: dovést hnutí do vítězných voleb, protože stínová vláda je klíčovým nástrojem pro to, abychom vyhráli. Musíme ukazovat řešení, tváře i připravenost.Podle toho, jak zvítězíme, se to může odvíjet. Ale nemůžu si dnes nárokovat pozici premiéra, kdybychom nezvítězili tak, jak si představujeme. To bych nepochybně byl považován za někoho, kdo to nezvládl.Ale z druhé strany, pokud uspějeme zásadním způsobem, bude k tomu konstelace a koaliční potenciál, tak jsem připraven tuto odpovědnost převzít.Není také vaším úkolem připravit si i koaliční potenciál, abyste pak klidně i po vítězných volbách nebyli překvapeni, že ho najednou nemáte a nikdo s vámi nechce jít?Jakmile začneme spekulovat a začneme se přizpůsobovat jiným stranám nebo hnutím a začneme ustupovat z našeho programu, tak to je cesta do pekel, to by nás stálo krk.Jsme sebevědomí, ale netvrdíme, že děláme vše ideálně, a dovedeme si představit, že některé věci, které jsme třeba říkali před rokem, bychom dneska udělali jinak.Umíme to přiznat, jsme pokorní i vůči preferencím, ale taktizovat a přizpůsobovat se subjektům, které mají násobně méně hlasů, by bylo špatné.Třeba v minulých krajských volbách jste mnohde vyhráli, nakonec jste byli ale obejiti jinou většinou. Co děláte pro to, aby se to neopakovalo?Myslím, že voliči si velmi dobře uvědomují, že už by neměli udělat tu chybu, jako udělali před minulými sněmovními volbami.Tehdy vsadili na některé mikrostrany a doufám, že teď už vidí, že je lepší volit někoho silného, kdo je „jistým postupujícím“.Jaké jsou vaše cíle pro červnové evropské volby? Před pěti lety jste získali šest europoslaneckých mandátů, po odchodech vám nyní zbyly tři…V evropských volbách pochopitelně chceme být lepší, než jak jsme byli v posledních evropských volbách.Měli jsme šest postupujících, tentokrát chceme, aby to bylo v každém případě lepší. ANO už je v pozici, že si nemůže dovolit být druhé v žádných volbách. Ale není to o tom, že bychom z toho dělali tragédii, když jsme neuspěli ve volbách do Senátu.Senátní a krajské volby nás čekají na podzim, tam míří ANO za jakými výsledky?Senátní volby jsou pro nás nesmírně komplikované, protože systém volby nám úplně nevyhovuje. Když se všichni postaví proti nám, tak je to pro nás výzva. Poučili jsme se z toho, co jsme dělali naposledy blbě, a chceme do toho jít daleko zodpovědněji.Co se týká voleb krajských, tak doufáme, že změníme mapu, i když si uvědomujeme, že sice můžeme zvítězit třeba ve většině krajů a poté vzniknou zase anti-ANO koalice.Ještě zpět k evropským volbám. Na víkendovém sněmu oznámíte kandidátku?Pravděpodobně ano, ale ještě si to musíme v pátek říct ve finále na předsednictvu. Máme nominace z krajů, opravdu jsme to vzali zodpovědně, nedáváme tam žádné „parašutisty“.Jak lidé pracovali v krajích, tak si řekli o kandidaturu, organizace je navrhly a ještě to musí odsouhlasit předsednictvo hnutí, které má možnost dělat změny, zásadní ale nebudou. O víkendu nejspíš oznámíme první desítku.Hnutí ANO už je jiné než v době, kdy vzniklo. Tehdy se lovili králíci z klobouku a velmi často se šáhlo vedle a dneska nám to kdekdo vyčítá. Neměli jsme je prověřené, někdy se sáhlo špatně, někteří odešli, což není žádná tragédie, nikomu to nevyčítáme, ale dnes už musíme dbát na návrhy regionů. Pokud to budeme dělat jinak, tak už to nebude nikdy fungovat.Platí dříve zmíněné, že v čele evropské kandidátky bude Klára Dostálová doplněna o další domácí poslance Jaroslava Bžocha a Jaroslavu Pokornou Jermanovou a o trio vašich zbylých europoslanců Martina Hlaváčka, Ondřeje Knotka a Ondřeje Kovaříka?Ano, je to tak. Nikdy jsme se netajili tím, že chceme, aby Klára Dostálová byla lídryní. Dalším z horkých kandidátů na vysokou pozici je Jaroslav Bžoch, stínový ministr zahraničních věcí. U nich mě bude jen mrzet, že o ně tak trochu přijdu na pozicích stínových ministrů.Paní Dostálová je stínová ministryně místního rozvoje, Bžoch zahraničí a Pokorná Jermanová kultury. Pokud by se všichni dostali do europarlamentu, přišel byste třeba o čtvrtinu své stínové vlády. To vás nezneklidňuje?Samozřejmě mě to bude mrzet, ale uznávám, že mají ambice a že potřebujeme kvalitní lidi v Evropském parlamentu.Částečně s nimi ještě můžeme pokračovat, ale ze zahraničí by to nebylo to, co si od nich představuji. Začíná přituhovat, a i když ještě nejedeme 12 hodin denně včetně víkendů, tak se blíží doba, kdy to tak bude.Stínoví ministři musí jet na úrovni politické, odborné, mediální, regionální i mezinárodní. Musí být připraveni neustále reagovat.O víkendu vOtázkách Václava Moravceřekl ministr financí Zbyněk Stanjura (ODS), že plánuje ústavní zákon o dluhové brzdě. Je to pro vás věc k diskusi? Protože vláda samozřejmě nemá ústavní většinu a předpokládám, že raději by sáhla pro hlasy vás než hlasy SPD.Zatím to beru jako výstřel z Aurory. Na jednu stranu slyšíme o zákonu o dluhové brzdě, ale v tom samém týdnu vláda přišla s tím, že se budou investovat prostředky do nových jaderných bloků. Ty já nerozporuji, sami jsme navrhli, že se budou rozšiřovat.Takže jste k dluhové brzdě skeptický?Jen jsem tím chtěl říct, že to je otázka v součtu někde třeba kolem dvou bilionů korun, které se budou muset profinancovat v následujících 20 letech. Kromě jaderných bloků jsou to investice do F-35, vysokorychlostní železniční tratě atd.Vláda během posledních několika týdnů rozhodla, že zvýší státní dluh o 4 až 4,5 bilionu korun. To se nedá profinancovat z běžných rozpočtových peněz, aniž by se udělal schodek. Tak se jen ptám, kde na to vezmeme?Zmíněná dluhová brzda by nejspíš mnohé tyto velké investice ze státního rozpočtu znemožnila. Kdybyste měl na výběr, vydal byste se cestou velkých investic, nebo držení rozpočtu na uzdě?Musíme to balancovat. Na jednu stranu chceme konsolidovat, ale aby se nezabil budoucí rozvoj.Jádro nás nemine. Můžeme diskutovat nad tím, jak to má být třeba s vysokorychlostními tratěmi, kde bych byl trošku střízlivější, než je ministr dopravy Martin Kupka (ODS), a rozhodně bych byl střízlivější ve výdajích na obranu.Jsem pro, aby na ni rostly výdaje, ale na druhou stranu je otázka, jestli jsme skutečně neměli jít levnější cestou gripenů.Co je ale nejdůležitější, je zabezpečit další růst. Nevyčítám vládě, že rozšiřuje Temelín a Dukovany, ale že se dívá na rozpočet striktně účetně v horizontu let 2024/2025. A ptám se, kde je budoucí příjem?Tahle vláda zabíjí budoucí růst. Za pár let nás to doběhne a nebudeme mít příjmy, jaké jsme předpokládali. V jednu chvíli už nebudete mít, kde v rozpočtu řezat.To vláda brutálně podceňuje. Stát musí vytvořit podmínky privátnímu sektoru – zaměstnavatelům, zaměstnancům, živnostníkům. Pokud se to podaří, tak je šance, že příjem zabezpečíme. Vláda ale dělá vše pro to, aby to firmám znesnadnila.Doufám, že už to po volbách 2025 budeme my, ale nemine nás, že si budeme muset vzít čepici do ruky a získat si opět důvěru podnikatelů a zaměstnavatelů. Nejen že lidé nedůvěřují vládě, ale přestávají věřit i ve stát, což je obrovský problém.A vidíte tam ještě jiné potenciální zdroje pro příjmy, nějaké oblasti, kam teď vláda třeba i z ideologických důvodů nesahá?Vidím, je třeba dlouhodobě nastavit režim ekonomiky založené na přidané hodnotě. Beru, že v minulých letech bylo třeba vypořádat se s mimořádnými situacemi, jako byl covid nebo energetická krize.Moje strategie je Country for the Future. Není z hlavy osvíceného Havlíčka, posbíral jsem si to ve skandinávských zemích, Německu, Švýcarsku, USA, Dánsku, Koreji nebo Izraeli. Dali jsme dohromady nástroje, které začaly tyto země využívat před deseti až patnácti lety. Přes investice do výzkumu, inovací a nových technologií vytvořily podhoubí a zázemí, které je posunulo a zcela změnilo.Tato vláda má sice ministryni pro vědu, výzkum a inovace(Helenu Langšádlovou z TOP 09 – pozn. red.), ale ta tomu rozumí asi stejně jako já složení Marsu.Nemáme kompetentní lidi a tahouny ve vládě, kteří by si to přisvojili a dokázali motivovat zbytek vlády, aby se vydal tímto směrem.Ještě zpět k ČEZ. Nové jaderné reaktory jsou také biliony a strategická investice na desítky let dopředu. Dokážete si s ministrem průmyslu a obchodu Jozefem Síkelou (STAN) sednout za jeden stůl a jednat o tom? Z vládně-opozičních protivníků se zdáte jako ti nejvíce nesmiřitelní.Bohužel se to dostalo do této situace. Troufám si říci, že dnes už to asi možné není. Že bychom se osobně nenáviděli, to v tom není.Mým protějškem je třeba i pan ministr Kupka. Popravdě řečeno, nic moc si také nedarujeme, vjedeme si do vlasů, hádáme se o způsob financování, ale je to z mého pohledu normální běžný politický boj koalice vs. opozice.Dokážeme si poté sednout za stůl a říct si priority v oblasti dopravy. V něm pořád vidím někoho, kdo navázal na naše investice a výstavbu, navíc má snahu, aby se dál stavělo.U ministra Síkely to tak bohužel není. Nehraje za tým, nehraje za Českou republiku, hraje za svoji osobní kariéru, přišel tam jako typický korporátní bankéř, který si chce udělat další zářez a dnes už přemýšlí, co bude dělat, až bude mimo ministerstvo.Není to srdcař a na vládě má slovo asi jako vrchní, který tam nosí kafe a nebere ho nikdo vážně.Takže česká jaderná kontinuita bude – navzdory vašemu vztahu s panem Síkelou?Na jadernou kontinuitu má ale Síkela vliv asi tak jako moje maminka. To není vůbec o něm, jádro si drží pod kontrolou pan premiér, což je správně.Co se týká ČEZ, ten má zase pod kontrolou ministr financí. Taky se mi nemusí leccos líbit, ale z mého pohledu je to větší pojistka, než když to kontroluje ministr průmyslu.Takže s premiérem Petrem Fialou a ministrem financí Zbyňkem Stanjurou (oba ODS) máte vztahy trochu lepší?Loni jste dával Stanjuru se Síkelou do jednoho pytle jako „přezíravé a arogantní“.Dvojdomek bychom spolu určitě nestavěli. Pan premiér asi nemůže mít většího kritika, než jsem já. S ministrem Stanjurou si také v mnoha věcech nerozumím a jsem názoru, že většinu věcí, které dělá, nedělá správně.Ale mám pocit, že když se jedná, nakonec se věcná rovina najde a dokážeme si aspoň říct některé základní věci. Nepřerostlo to do extra osobní roviny.


Pri poiari v japonskej jadrovej elektrárni sa zranil robotník

Jeden robotník sa zranil vo tvrtok pri poiari v jadrovej elektrárni, no únik rádioaktivity nezaznamenali, uviedol hovorca elektrárne. Ohe vypukol vo vzduchovom filtri ... TOKIO. Jeden robotník sa zranil vo tvrtok pri poiari v jadrovej elektrárni, no únik rádioaktivity nezaznamenali, uviedol hovorca elektrárne. Ohe vypukol vo vzduchovom filtri elektrárne, ktorá je pre pravidelnú kontrolu od februára zatvorená, povedal Micuhiro Takau, hovorca elektrárne Tohoku Electric Power Co. Inc. Robotník utrpel ahké popáleniny rúk. Polícia a predstavitelia poiarneho oddelenia skúmajú príiny poiaru v elektrárni nachádzajúcej sa v meste Mijagi 330 km severne od Tokia.SkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamouSkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamou Japonsko, ktoré nemá dostatok energetických zdrojov, je závislé od jadrových elektrární, ktoré produkujú jednu tretinu elektrickej energie krajiny. Tokio plánuje do roku 2010 výrobu zvýi na 40 percent. V poslednom ase vak v krajine zaznamenali niekoko porúch jadrových elektrární. V septembri 1999 dolo k poruche v elektrárni Tokaimura, 110 km severovýchodne od Tokia. Dvaja robotníci zomreli a pribline 700 udí bolo vystavených radiácii. V auguste unikla tekutina s obsahom uránu z nádre jadrovej elektrárne juhozápadne od Tokia, dvaja robotníci boli vystavení radiácii. V októbri zaznamenali dym v komplexe jadrovej elektrárne v Tokaimure, no správca elektrárne Japan Atomic Power Co. uviedol, e k úniku radiácie nedolo.


Ve Švýcarsku se už nové jaderné elektrárny stavět nebudou, rozhodli voliči v referendu

Švýcaři nové jaderné elektrárny nechtějí. Alespoň se tak vyjádřili voliči v nedělním referendu, ve kterém 58,2 procenta hlasujících podpořilo vládní zákon o nové energetické strategii do roku 2050. Stávající jaderné elektrárny budou moci zůstat v provozu, dokud budou bezpečné. Ve Švýcarsku je nyní pět jaderných elektráren, první z nich se má uzavírat v roce 2019. Zákon také například zpřísní normy pro emise oxidu uhličitého u aut a zvýší podporu obnovitelných zdrojů energie. Bern- Voliči ve Švýcarsku se v nedělním referendu jasně vyslovili proti stavbě dalších jaderných elektráren. Podle konečných výsledků, o nichž informovala rozhlasová a televizní stanice RSF, příslušný vládní návrh zákona o nové energetické strategii do roku 2050 podpořilo 58,2 procenta hlasujících. Zákon, který má vstoupit v platnost začátkem příštího roku, také například zpřísní normy pro emise oxidu uhličitého u aut a zvýší podporu obnovitelných zdrojů energie. Stávající jaderné elektrárny budou moci zůstat v provozu, dokud budou bezpečné. Ve Švýcarsku je nyní pět jaderných elektráren, první z nich se má uzavírat v roce 2019. Kritici zákona varovali, že novinky vyjdou jednu domácnost na 3200 švýcarských franků (77 700 korun) ročně navíc a že se zvýší závislost země na dovozu elektřiny. Nicméně ministryně pro energetiku Doris Leuthardová takové odhady odmítla jako přehnané s tím, že nová opatření přijdou každou domácnost na 40 švýcarských franků ročně, napsala agentura Reuters. Téměř 60 procent elektrické energie vyrobené ve Švýcarsku pochází z obnovitelných zdrojů, zejména prostřednictvím vodních elektráren. Z údajů zveřejněných stanicí RSF vyplývá, že se referenda zúčastnilo méně než 50 procent oprávněných voličů. Podle médií mělo možnost hlasovat 5,3 milionu lidí a RSF v neděli uvedla, že zákon podpořilo 1 321 900 hlasujících, kdežto 949 200 bylo proti. Není zřejmé, zda byly některé hlasy neplatné, a pokud ano, kolik.


Vye 80 percent Japoncov chce zavrie jadrové elektrárne

Obavy o bezpenos jadrových elektrární má po kríze vo Fukuime a 94 percent Japoncov. TOKIO. Viac ako 80 percent obyvateov Japonska je za odstavenie domácich jadrových elektrární. Vyplýva to z najnovieho prieskumu verejnej mienky, ktorý odráa narastajúcu nedôveru udí k jadrovej energii po katastrofe v elektrárni Fukuima.SkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamouSkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamou Za vyradenie jadrových reaktorov z prevádzky, okamité alebo postupné, sa vyslovilo 82 percent respondentov. Naopak len 14 percent opýtaných si myslí, e by mali pokraova v innosti. Krajina má 54 reaktorov vrátane iestich v elektrárni Fukuima-I. Elektráre v marci váne pokodilo zemetrasenie a následné cunami, po om dolo k rozsiahlemu úniku rádioaktívnych látok. Prieskum, ktorého výsledky zverejnili dnes, organizovala tlaová agentúra Kjódo. Obavy o bezpenos jadrových elektrární má po kríze vo Fukuime a 94 percent Japoncov, pred tým to bolo 43 percent. Za okamité odstavenie reaktorov v krajine je 9 percent Japoncov. Poda 84 percent opýtaných by sa krajina mala spolieha viac na obnovitené zdroje energie, ako je slnko alebo vietor. Viac vodných elektrární chce 45 percent udí, 31 percent je za viac zemného plynu. Len 7 percent Japoncov uviedlo, e by sa krajina mala ete viac spolieha na jadrovú energiu. Zdroj: DPA


Polacy pomagali zabezpieczyć nuklearne odpady

W operacji policyjnej, zabezpieczającej transport odpadów radioaktywnych z Francji do Niemiec, uczestniczyli w zeszłym tygodniu w Dolnej Saksonii także policjanci z Polski, Francji, Holandii i Chorwacji - ujawniła w sobotę agencja dpa. W odróżnieniu od funkcjonariuszy elitarnej formacji policyjnej z Francji, Polacy i Chorwaci byli zgłoszeni władzom Dolnej Saksonii - poinformował w sobotę minister spraw wewnętrznych tego kraju związkowego Klaus Engemann. Agencja dpa pisze, że o obecności umundurowanych funkcjonariuszy z Francji sztab dowiedział się od francuskiego oficera łącznikowego w Niemczech, kiedy pociąg z odpadami nuklearnymi w pojemnikach Castor był już w drodze. Koordynacją udziału Francuzów podczas minionego weekendu zajęła się niemiecka policja federalna. Informacje w tej sprawie nie docierały do władz Dolnej Saksonii. Engemann powiedział, że w dużych operacjach policyjnych funkcjonariusze z innych krajów regularnie uczestniczą jako goście. Chorwaci byli w mundurach policyjnych, ale bez broni i bez hełmów. Policjanci z Polski i z Holandii byli w cywilu. Agencja dpa nie podaje żadnych szczegółów, dotyczących udziału zagranicznych policjantów, w tym polskich, w zabezpieczaniu przejazdu pociągu z odpadami radioaktywnymi. 123 tony odpadów radioaktywnych po przerobionym w La Hague niemieckim zużytym paliwie reaktorowym, przeładowano na ciężarówki na stacji Danneberg i dostarczono w miniony wtorek do magazynu w Gorleben w Dolnej Saksonii. Pokonanie całej trasy - z La Hague we Francji do Gorleben - zajęło zaś aż 92 godziny. Na trasie pociągu z odpadami radioaktywnymi protestowały tysiące przeciwników energii atomowej. Blokady na torach kilkakrotnie zmuszały pociąg do postojów. W niedzielę doszło w Niemczech do starć demonstrantów z policją. W kilku miejscach grupom protestujących udało się dostać na chronione przez policję tory. W pobliżu miasta Celle trzech demonstrantów przykuło się łańcuchami do szyn, co spowodowało półtoragodzinny postój pociągu. Niedaleko miejscowości Hitzacker nad Łabą policja użyła pałek i gazu pieprzowego przeciwko kilkuset protestującym, którzy usiłowali przedostać się na tory. Podpalony został opancerzony pojazd policyjny. Według demonstrantów rannych zostało kilkadziesiąt osób. Rolnicy zablokowali traktorami drogi dojazdowe do miejscowości Dannenberg, aby utrudnić oddziałom policyjnym dotarcie na odcinki torów kolejowych zablokowane przez demonstrantów. W tym roku protesty przeciwko transportowi przerobionych we Francji odpadów po zużytym niemieckim paliwie nuklearnym były najintensywniejsze i najliczniejsze od wielu lat. Przyczyną jest niezadowolenie dużej części niemieckiej opinii publicznej z decyzji chadecko-liberalnej koalicji rządzącej o wydłuż


Ak EZ rozbehne dostavbu Temelína, zníi alebo zruí dividendy

eská energetická spolonos EZ v prípade zaatia dostavby jadrovej elektrárne Temelín zrejme prestane vypláca dividendy alebo ich zníi. Pre investície do Temelína bude spolonos pokraova aj vrôznych úsporných programoch, ktoré u zaala. Vrozhovore pre asopis Týde to povedal riadite pre stratégiu EZ Pavel Cyrani. Zminuloroného zisku EZ vyplatil na dividendách 21,5miliardy eských korún, priom zhruba 15miliárd K ilo majoritnému akcionárovi firmy teda tátu. Dividenda predstavovala 40korún na akciu pred zdanením. Cyrani vyhlásil, e ak EZ pôjde do investine náronej dostavby Temelína, bude musie strái svoje náklady a investície a snajväou pravdepodobnosou aj revidova svoju dividendovú politiku. i prestane dividendy vypláca úplne alebo ich len zredukuje, nemá Cyrani presnú predstavu. " Vyjednávame teraz suchádzami (odostavbu Temelína ) osplátkovom kalendári a to, ako bude harmonogram platieb uzavretý, nám dá správu, ako budeme musie ma pripravené peniaze. Poda toho budeme upravova dividendovú politiku," doplnil riadite. EZ pôvodne chcel rozhodnú odostavbe elektrárne tento rok na jese, ale posunul to orok. Konené rozhodnutie príde poda nedávneho vyjadrenia Cyraniho a potom, o bude schválená tátna energetická koncepcia a vyrieená prípadná fixácia cien z nových jadrových blokov. Poda skôr zverejnených odhadov by náklady na výstavbu dvoch nových jadrových blokov vjuhoeskej elektrárni mali by 200a 300miliárd korún (8miliárd a 12miliárd eur). EZ vtendri na dostavbu Temelína rokuje samericko japonskou spolonosou Westinghouse a sesko ruským Konzorciom MIR.1200.Energetická spolonos oakáva, e nové bloky by mali by uvedené do prevádzky vroku 2025.EZ je najväia eská energetická firma. Vlani skupina EZ hospodárila sistým ziskom 40,2miliardy korún, o1,5percenta menej ako vroku 2011.tát má vo firme prostredníctvom ministerstva financií zhruba 70percentakcií.


V jaderné elektrárně na Ukrajině se stala nehoda

V Záporožské jaderné elektrárně na jihovýchodě Ukrajiny se stala nehoda. Ve středu to podle agentury Reuters oznámil ukrajinský premiér Arsenij Jaceňuk. Ukrajinské ministerstvo energetiky tvrdí, že nehoda nepředstavuje žádnou hrozbu. "Vím, že v Záporožské jaderné elektrárně došlo k nehodě," řekl Jaceňuk. Dodal, že již vyzval ministra energetiky, aby objasnil, kdy bude problém vyřešen a jaké byly podniknuty kroky k obnově dodávek elektrické energie. Hrozí totiž blackouty. „Není tu žádné nebezpečí, nejsou problémy sreaktorem,“ uvedl ministr energetiky Volodymyr Demčyšyn a upřesnil, že k poruše došlo na výstupu, a ne v samotném reaktoru. KOMENTÁŘ DNE: Lyžařské Nagano-  Nedá se nic dělat, dnešní komentář musí být sportovní, protože jedna mladá dáma přepsala lyžařské dějiny země.Čtěte zde >> Agentura Interfax-Ukrajina  uvedla, že blok byl odpojen už 28. listopadu, měl být napojen na síť tento pátek. Podle ní postihl výpadek třetí blok elektrárny, ve kterém je reaktor o výkonu 1000 MW. Mezinárodní agentura pro atomovou energii (MAAE) prohlásila, že zatím nemůže poskytnout žádný komentář, uvedla kanadská televize CBC. Odstavení bloku ještě více zhoršilo energetickou situaci země, protože zemí chybí plyn dodávaný zRuskai uhlí pro tepelné elektrárny, neboť se doly nacházejí v oblasti kontrolované vzbouřenci a byly poškozeny boji. Ve středu takéUkrajinaoznámila, že už začala omezovat dodávky elektřiny na Krym. Jakékoli problémy v ukrajinských jaderných elektrárnách okamžitě vyvolávají znepokojení, protože v zemi došlo k největší jaderné katastrofě v černobylské elektrárně.