Elektráre nealeko Fukuimy zemetrasenie nepokodilo

Elektráre Onagawa zasiahli v marci 2011 silnejie otrasy ne Fukuimu-I, no zostala takmer nepokodená. TOKIO. Japonská jadrová elektráre Onagawa , ktorá sa nachádza bliie k epicentru vlaajieho niivého zemetrasenia ne elektráre Fukuima-I, vyviazla z prírodnej pohromy z vekej asti nepokodená, pretoe na u bola lepie pripravená.SkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamouSkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamou Vyplýva to zo zistení expertov dozornej agentúry OSN. Skupina odborníkov Medzinárodnej agentúry pre atómovú energiu oznámila, e elektráre Onagawa na severovýchode Japonska zaila silnejie otrasy zeme ne elektráre Fukuima-I, avak zostala "pozoruhodne nepostihnutá". Dôvodom je to, e ju postavili s dostatonými bezpenostnými rezervami. V elektrárni Fukuima-I dolo 11. marca 2011 po zemetrasení s magnitúdom 9,0 k roztaveniu viacerých reaktorov. Následné veké vlny cunami zniili jej chladiace systémy. Ilo o najhoriu jadrovú haváriu odernobyskejz roku 1986. Tím MAAE naopak poda správy nenaiel k elektrárni Onagawa nijaké známky váneho pokodenia hlavných bezpenostných systémov. Experti dúfajú, e budú môc urobi podobné inpekcie v iných závodoch s cieom získa informácie a zlepi bezpenos.


Rezolúcia neprela, Izrael svoj jadrový potenciál neodhalí

Medzinárodná agentúra pre atómovú energiu (MAAE) v piatok zamietla rezolúciu arabských tátov o jadrových zbraniach Izraela. Rezolúcia mala vyjadri znepokojenie nad izraelským jadrovým potenciálom, o by bolo priznaním, e takéto zbrane vIzraeli existujú. lenské krajiny rezolúciu zamietli pomerom 51:43 hlasom. Izrael vlastníctvo jadrových zbraní nikdy nepriznal. Jeho západní spojenci onich na rozdiel od arabských tátov nehovoria. Vo Viedni skoní tvordová generálna konferencia MAAE a arabskí úastníci pripravili rezolúciu ku piatkovému hlasovaniu. Oakáva sa tesný výsledok. Ak by prela, mohla by agentúra Izrael vyzva, aby sa pripojil kzmluve oneírení jadrových zbraní (NPT), o znamená, e by musel svoje prevádzky otvori inpekciám. Ramzi Izaldín Ramzi, ktorý vedie vMAAE skupinu Ligy arabských tátov, povedal, e návrh rezolúcie nestiahnu a ete vpiatok ho predloia na hlasovanie. Svet musí vedie, e sa Izrael nespráva kontruktívne, e má jadrovú zbra, povedal. Západní komentátori usúdili, e na izraelské jadrové zbrane muselo vsúasnej diskusii osýrskych chemických zbraniach zákonite dôjs. Denník The International Herald Tribune napísal, e americký prezident Barack Obama sa musí pripravi na to, e USA ako hlavný spojenec Izraela budú do tejto debaty zatiahnuté. Sýrsky prezident Baár Asad prehlasuje, e dôvodom budovanie sýrskeho chemického arzenálu boli práve izraelské jadrové zbrane. Ak je teraz ochotný sa ich zbavi, vyvstane okamite otázka ohadom Egypta (ktorý má tie chemické zbrane) a Izraela. Ani jedna ztýchto krajín vminulosti nepristúpila kdohovoru obiologických zbraniach. Izrael nie je lenom NPT, zatia o ostatné krajiny regiónuáno. Sýria sa napriek tomu pokúala tajne postavi jadrový reaktor, ktorý Izrael zbombardoval. Inpektori MAAE zatia miesto podrobne nemohli prehliadnu. Rusko teraz tlaí na o najblií dátum konferencie lenských krajín NPT, ktorá sa stále odkladá. Jeho minister zahraniia Sergej Lavrov vyhlásil, e by na nej mali by zástupcovia ako Izraela, tak Iránu. Snail sa dokonca túto tému dosta do americko ruskej dohody osýrskych chemických zbraniach, avak americký minister John Kerry to nedovolil. Obama bude musie zvoli poctivejí prístup a presta ignorova izraelský jadrový potenciál, ak má niekto bra americký hlas na konferencii kNPT váne, súdi komentátori IHT.


Vzkřísíme jadernou energii, slibuje šéf německé opoziční CSU Söder

Markus Söder, bavorský ministerský předseda a předseda bavorské konzervativní CSU, v letním rozhovoru pro televizi ARD naznačil, že pokud by opoziční křesťanskodemokratický dvojblok CDU/CSU po volbách do Spolkového sněmu vstoupil do vlády, obnoví jadernou energetiku. „A pokusíme se od roku 2025 - pokud bude energetická krize i tehdy – provést právě reaktivaci,“ řekl bavorský premiér podle listuDie Welt. „Celý svět nyní sází na zachování jaderné energie jako překlenovací energie v krizi – jen Německo ne,“ zdůraznil Söder. „Jsme řidiči jedoucí na dálnici v protisměru,“ upozornil na to, že Spolková republika jde v mezinárodním srovnání svým postupným  vyřazováním energie z jádra proti duchu doby. Kromě toho obvinil kabinet kancléře Olafa Scholze složený se sociální demokracie SPD, Zelených a FDP z toho, že postrádá koncepci zásobování energií. „A proto si myslím, že potřebujeme dvě věci – místo udržování uhelných elektráren prodloužit jadernou energetiku. Je to možné, i když loni se říkalo, že to nejde. A za druhé spoléhat na nové technologie, jako je jaderná fúze,“ dodal. Rozhodnutí o postupném ukončení jaderné energetiky pochází z roku 2011 a zrodilo se po havárii v jaderné elektrárně v japonské Fukušimě na naléhání bývalé kancléřky Angely Merkelové (CDU). Také Söder se tehdy vehementně vyslovil pro postupné ukončení výroby. V posledních měsících, od vypuknutí energetické krize, však svůj názor změnil, stejně jako řada dalších politiků CDU/CSU. Letos v dubnu Spolková republika odstavila poslední tři německé jaderné reaktory. Söder ještě předtím požadoval, aby spolková vláda vytvořila právní podmínky pro další provoz jaderné elektrárny Isar 2, která se nachází zhruba 75 kilometrů vzdušnou čarou od centra Mnichova. Sklidil za to velkou kritiku. Odpovědnost za jadernou energetiku nese spolková vláda, nikoliv spolkové země. Otázku ohledně kandidáta unijních stran na kancléře chce Söder zodpovědět až na podzim 2024. „Myslím, že nejdříve to může být skutečně až po zemských volbách v nových spolkových zemích v příštím roce,“ řekl v letním rozhovoru proARD. Poslední zemské volby v roce 2024 se budou konat 22. září 2024 v Braniborsku. Předseda CSU opět vyloučil, že by se sám stal kandidátem na kancléře. „Určitě pomohu, i z  Bavorska a také z CSU, aby se  Německo zase rozjelo, ale ne jako kancléř,“ řekl s odkazem na zkušenost z roku 2021, kdy se sám nabídl jako kandidát unie na kancléře. Ačkoli mu průzkumy veřejného mínění slibovaly nadějné vyhlídky, vedení CDU v nominaci upřednostnila Armina Lascheta. Ten přivedl CDU/CSU k nejhoršímu výsledku v historii.


Havlíček: Schodek v důchodech bude vždycky, na Hradě jsme se chytili do pasti

Financování důchodů se musí vyřešit důsledným vybíráním daní, případně zřízením druhého pilíře se státní garancí, říká v rozhovoru pro Novinky a Právo první místopředseda ANO Karel Havlíček. Pokud reforma z pera stávajícího kabinetu Petra Fialy (ODS) projde a ANO usedne do příští vlády, zreviduje ji. Vládní návrh důchodové reformy kritizujete. Kdy představíte vlastní návrh? Detailní volební program představíme v roce 2025, ale už na podzim v letošním roce představíme aktualizované prohlášení stínové vlády, kde bude určitá vize. Musíme počkat i na to, co definitivně prosadí současná vláda, co projde Poslaneckou sněmovnou. Předpokládám, že k tomu bude velká diskuze i řada pozměňovacích návrhů. Seděli jste ve dvou vládách, to dosud nemáte žádnou vizi důchodové reformy hotovou? Máme představu, kterou jsme se nikdy netajili. Žádná vláda nemůže jednoduše odhadnout, jaký bude stav v budoucnosti, jaký bude trh práce, jak se na něm odrazí nové technologie, umělá inteligence atd. Považujeme tedy za krajně nešťastné, že se tato vláda zaměřila na zvyšování věku odchodu do důchodu, aniž by kdo tušil, jak bude trh za 30 let fungovat, jestli bude o práci důchodců zájem, jestli stejně neskončí na sociální podpoře. My se chceme zaměřit na příjmovou stránku. Musíme generovat dostatek příjmů, ať hospodářským růstem, který tato vláda totálně zabila, nebo eliminací šedé ekonomiky, důsledným výběrem daní. Opatření, která tato vláda udělala, přinesou do rozpočtu asi 10 až 15 miliard korun. To je to, co přinášela i elektronická evidence tržeb (EET), kterou vláda zrušila. Takže kdyby EET zůstala, tak se celý tento humbuk dělat nemusel. Ale důchodový účet loni zůstal v deficitu přes 72 miliard korun. To vám příjmy z EET nepokryjí. Schodek bude už vždycky. Musíme se bavit o tom, jak do systému dostat další peníze. Je iluzorní myslet si, že budeme mít vyrovnaný důchodový účet. Na to přišli i v Německu. Čili budeme to muset zaplatit z něčeho jiného. Takže důchody se budou platit i z dalších příjmů rozpočtu? Samozřejmě, jiná cesta není. Částečně lze systém podpořit druhým pilířem, ale zcela jiným, než byl Nečasův druhý pilíř. My chceme zavést motivační pilíř, který by nevycucával peníze z prvního pilíře. Ale hlavně musíme vyřešit příjmy státního rozpočtu. Protože jestli chceme celý problém důchodového systému řešit jen tím, že budeme budoucím důchodcům peníze brát, tak ti lidé, kteří budou odvádět daně celý profesní život, na tom budou tratit. My se musíme snažit dostat naopak peníze do systému od lidí, kteří jsou v šedé ekonomice. Schodek důchodového účtu se bude podle prognóz dál prohlubovat. Tak co s tím? To, co vláda nazývá reformou, není žádná reforma. Jsou to parametrické změny. Ty se daly vypárovat EET. Pokud se však chceme bavit o tom, jak dostat do systému více peněz, a nejen eliminací šedé ekonomiky a hospodářským růstem, tak pak je jediná cesta, a to je druhý pilíř. Můžeme se o jeho parametrech bavit. Místopředseda ANO Karel Havlíček Chcete, aby lidé skrz tento pilíř investovali do stavby jaderných reaktorů. Nemusí to být jen do toho. My jen říkáme, že stát si bude muset na stavbu reaktorů půjčit biliony korun. Do jaderné energetiky, vysokorychlostních tratí, případně do dalších investic spojených s dopravou, budeme potřebovat navíc dva biliony korun. Což bude s úroky dělat další dva biliony. Komu je budeme platit? Komerčním institucím, bankám. My jen říkáme, pojďme švédskou cestou a půjčme si od lidí, ať si lidé zhodnocují peníze. Ale na to zazněla námitka, že taková půjčka by pro stát nebyla výhodná. Že by lidem musel nakonec zaplatit víc než bankám. To záleží na parametrech, jak se to nastaví. Nemusí to tak být. Pro lidi může být výhodná představa, že tady bude nulové riziko, že o peníze nepřijdou. Mechanismus by navíc mohl být zajímavý i v tom, že by se do toho mohl zapojit zaměstnavatel, že pokud by si lidé spořili na důchod se státní garancí, zaměstnavatel by jim přispíval třeba jedním procentem. Záleží na tom, jak by se to nastavilo. Druhý pilíř by byl dobrovolný? Do toho Nečasova se moc lidí nezapojilo… Byl by dobrovolný a byl by úplně jinak koncipovaný, než byl druhý pilíř Nečasovy vlády. Ten byl komerční. Lidé v Česku nevěří na tak dlouhou dobu komerčním institucím, zatímco státu ano. Podívejte se, jak se zaprášilo po státních dluhopisech. Podstatné je, že my chceme do systému nový zdroj peněz. Tato vláda jen dělá redukční dietu. Říká budoucím důchodcům, že na tom budou o něco hůř, než jak jsou na tom lidé dnes. Aniž by věděla, co se bude dít za 30 let. Přece nikdo nebrání lidem, aby v 67 letech pracovali. Je dobré lidi motivovat, aby pracovali déle, aby z toho měli benefit. Někdo má předpoklady k tomu, aby pracoval déle, má profesi, která to umožňuje, nebo je v dobré fyzické kondici. Ale někdo k tomu předpoklady nemá. Ale říct, že budete v důchodu 21,5 roku, nedívat se přitom na náročnost řady profesí, regionů atd., to je sociální inženýrství, které nebude fungovat. Vy jste ale také v roce 2019 navrhovali zvýšit důchodový věk. Tehdy to prosazovala v roli ministryně financí Alena Schillerová. Neprošlo to jen díky odporu ministryně Jany Maláčové (SOCDEM). Ale to není nic divného, každý ministr financí přemýšlí jako účetní. Proti němu ale musí stát nějaký hospodář, který na věc nekouká jen z finančního pohledu, ale z hospodářského, takže i z pohledu trhu práce atd. Proto jsme také nakonec toto opatření neschválili. Premiér Petr Fiala (ODS) ještě na konci roku 2022 tvrdil, že věk odchodu do důchodu nezvýší. My chceme jen to, co říkal on. O tom, že by se asi čtvrtina života, tedy 21,5 roku, mělo prožít v důchodu, psal i předseda ANO Andrej Babiš ve své knize O čem sním, když náhodou spím. Nebyli byste tedy pro zvýšení důchodového věku, ani kdyby se věk dožití i věk dožití ve zdraví zvýšil? Ale vždyť nikdo nikomu nebrání, aby pracoval déle, pokud se na to cítí. My bychom to nechali dobrovolné. Chcete tedy důchody platit z důsledného vybírání daní, případně z druhého pilíře. Ale to nemusí stačit. Budete zvyšovat daně? Proč bychom zvyšovali daně? Máme tu 10 až 11 procent šedé ekonomiky. Přece až ve chvíli, kdy budu potírat šedou ekonomiku a snížím ji na absolutní minimum, se mohu bavit o zvýšení daní. To je tak divné, že se nám nelíbí, že tu někteří neplatí daně? My jsme zavedli kontrolní hlášení, byl kolem toho humbuk, ale dnes je vláda ráda, že kontrolní hlášení má. Na zrušené EET uniká 14 až 20 miliard korun ročně. My ho zavedeme znovu, byť v modernější podobě. Jak by měl být podle vás průměrný důchod v budoucnosti vysoký? To nechci specifikovat. Ale nechci měnit očekávání lidí, kteří pracují a odvádějí daně. Měli by mít pocit, že z toho jednou něco budou mít. Vláda teď vykopává příkop mezi mladými a starými. Máte za sebou poměrně nedůstojnou tahanici s Hradem o to, co zaznělo na jednání o důchodové reformě. V hradním zápise ze schůzky stojí, že jste se zvýšením důchodového věku souhlasili, vy tvrdíte, že to není pravda. Jak to tedy vzniklo? Asi chybnou interpretací. My jsme před schůzkou na Hradě říkali, že zvyšovat důchodový věk nechceme. Na Hradě jsme byli korektní, vyžádali jsme si analýzu od ministerstva. Asi jsme měli být důraznější na tiskové konferenci, kde vystoupil pan prezident. Ale paní Schillerová ve všech médiích říkala, že nechce zvyšovat věk odchodu do důchodu. Bylo zjevné, že ze schůzky si každý neseme jiný závěr. Proto se má dělat zápis. Ten nám přišel až pět dní po schůzce, ale chápu, že byly Velikonoce. V zápise bylo něco, s čím jsme nesouhlasili, proto jsme okamžitě napsali vlastní textaci, že s tím nesouhlasíme a máme zásadní připomínku. Bylo nám řečeno, že je to jen interní materiál. Nakonec ho však pustili ven po obdržení žádosti o informace. Zásada, pro jakékoliv zápisy, ať je to v Zimbabwe, Německu, Číně, Americe nebo Česku, je, že zápis musí být odsouhlasen nebo musí k němu být textace všech zúčastněných stran. Jinými slovy, pokud by si Hrad stál na své interpretaci, tak měl připojit i naše stanovisko. To však Hrad neudělal. Je to absolutní selhání a chyba. To mě svádí k myšlence, že byl zájem prosadit si za každou cenu svůj názor. My se chytli do pasti. A proč by to někdo dělal? Aby chránil prezidenta. To je jednoduché. Pan prezident vystoupil na tiskové konferenci spíš ve smyslu „přání otcem myšlenky“, neřekl to přesně. My jsme byli slušní, mysleli jsme si, že se to tím ukončí. Ale aby nás pak nenechali vyjádřit k zápisu? To jsem v životě nezažil. To není normální. Nevyčítám panu prezidentovi, že má stejný názor jako pětikoalice. Ale nemůže nám ho podsouvat. Prohlásili jste, že už s vládou nebudete jednat. Nedávno jste přitom Fialovu vládu za to, že nechce jednat s vládou Roberta Fica, kritizovali. Jednání budou probíhat ve Sněmovně. Tady bude bitva, tady budou výbory, tady budou pozměňovací návrhy. Neutíkáme z žádného jednání. Nadstandardní jednání jsme odmítli, protože premiér řekl, že vláda si prosadí všechno, navzdory tomu, co chceme my. Nebudeme jim dělat křoví. Nenechají nás vyjádřit, a když ano, tak naše vyjádření zkreslí v zápisu. My se zodpovídáme našim voličům, nezodpovídáme se poradcům pana prezidenta. Nebudeme u této důchodové reformy svítit, nebudeme spoluviníky tohoto průšvihu. Jednali bychom, kdybychom věděli, že se to někam posouvá, že to jednání k něčemu povede. Možná že kdybyste jednali dál a předložili vlastní návrh, vznikla by reforma penzí, která by vydržela mnoho dalších let. To jsme si chvíli bláhově mysleli. Ale pak jsme pochopili, že vláda neustoupí vůbec v ničem, pan premiér to jasně řekl. Jediné, co zaznělo, že se mohou připravovat parametry druhého pilíře. Ale k tomu nedojde. Stojíte si za tím, že důchodovou reformu stávající vlády zrevidujete, pokud budete v příští vládě? Vrátíte valorizaci důchodů tak, jak byla? Tak za prvé, není to důchodová reforma. To uznal i pan prezident. Jsou to parametrické změny. Důchodová reforma by to byla, kdyby vznikl další pilíř. Vyjádříme se k tomu ve chvíli, až bude jasné, v jaké formě to bylo schváleno Sněmovnou. Řekli jsme, že uděláme revizi, zatím ještě nevíme, co přesně bude schváleno. Není paradoxní, že se bijete za důchody dnešních třicátníků a čtyřicátníků, ačkoliv nejvíc voličů máte mezi stávajícími seniory, kterých se už změny nedotknou? My jsme jedničkou i u mladých lidí, i u voličů mezi 18 a 44 lety. Jsme jedničkou i ve všech vzdělanostních skupinách. Jsme nejsilnější strana. Nejde nám o to, jestli to rezonuje u našich voličů, nebo ne. Chceme, aby současní i budoucí důchodci měli důstojné stáří.


Végzetes lenne Európának, ha Brüsszel kilencedik szankciós csomagját is elfogadnák

Hiába rogyott meg az európai gazdaság, hiába nőtt az egekbe a szankciós infláció, a jelek szerint a teljesen Washington befolyása alatt álló brüsszeli elit folytatja az elhibázott szankciós politikáját (miközben éppen a héten derült ki, hogy az amerikaiak titokban orosz olajat importálnak). Ugyanis már készül a kilencedik brüsszeli szankciós csomag, amely az előrejelzések szerint minden eddiginél nagyobb károkat fog okozni az európai gazdaságnak. Brüsszel többek között megtiltaná az együttműködést Moszkvával az orosz nukleáris energia és a fűtőanyagok területén is, ami súlyosan veszélyeztetné Paks II.-t. Sokatmondó, hogy a csomag hírére harminc százalékkal nőtt a gáz ára. Összefoglaljuk, miről szól és miért veszélyes a brüsszeli bürokraták terve. A háború kezdete óta az uniós elit szankciókkal próbálja gyengíteni Oroszországot, annak érdekében, hogy visszavonulásra kényszerítse az Ukrajnával háborúzó oroszokat. Az Európai Unió eddig nyolc szankciós csomagot fogadott el, többek között az orosz bankok működésének korlátozásáról, orosz politikusok tiltólistára helyezéséről, az Oroszországból érkező nyersanyagok importjáról, valamint az orosz nyersolaj és a gabona behozatalának tilalmáról. Ezeknek azonban eddig semmilyen eredménye nincs. Nem állnak le Az idő előrehaladtával egyre nyilvánvalóbbá vált: a Moszkva ellen hozott büntetőintézkedések nemcsak eredménytelenek, de Európának okoznak hatalmas károkat. Míg az orosz gazdaság - az ígéretek ellenére - nem omlott össze, addig az európai országokban a világháború óta nem látott energia- és gazdasági válság alakult ki; több helyen kérdéses, lesz-e elegendő gáz a télen, arról nem is beszélve, hogy kontinensszerte elszabadult a szankciós infláció. Ez már bőven intő jel kellett volna legyen, azonban Brüsszel nem akart tanulni szankciós politikájának teljes csődjéből: ezt mutatja, hogy az Európai Bizottság már dolgozik a kilencedik oroszellenes csomagon. Sajtóértesülések szerint Lengyelország és a három balti állam erőlteti az újabb büntetőintézkedéseket, amelynek tervezete eljutott a médiához. Az újabb szankciós körben megtiltanák az együttműködést az oroszokkal a nukleáris energiával kapcsolatban, és olyan területekre is megpróbálják kiterjeszteni az intézkedéseket, amelyekre korábban több tagállam is nemet mondott. Ez pedig komoly konfliktusokat vetít előre az uniós tagállamok között, szinte biztosan nem lesz egyhangú támogatás a büntetőintézkedés mögött. Az új csomagban többek között Egyelőre még nem lehet pontosan tudni, hogy a fenti javaslatok közül melyik kerül be a végleges csomagba. Egy biztos: annak elfogadása végzetes lehet Európának. Komoly veszélyeket rejt magában A kilencedik szankciós csomag legveszélyesebb része Magyarországra nézve az első pont, amely kizárná a Moszkvával való nukleáris együttműködés lehetőségét. Egy ilyen lépés meglehetősen súlyosan érintené a hazai villamosenergia-ellátást. Ez leegyszerűsítve azt jelenti, hogy a szankciós csomag elfogadása esetén Oroszország semmilyen beruházást nem tud végrehajtani az Európai Unió területén. Mondani sem kell, hogy ez Magyarország számára elfogadhatatlan forgatókönyv, ugyanis ezzel veszélybe kerülne Paks II. megépítése, sőt, Paks I. fűtőanyag-ellátása körül is komoly problémák merülnének fel. Kifejezetten érdekes, hogy miközben a világháború óta nem látott energiaválsággal küzdő Európa az orosz nukleáris energia tiltásán gondolkozik, addig az orosz atomtól szintén nagyban függő és a háborút támogató Egyesült Államokban nem merült fel ilyen, vagy ehhez hasonló ötlet. Sőt, egy kiskaput kihasználva az amerikaiak még orosz olajat is importálnak. Ahogyan az is, hogy miután híre kelt az újabb szankciós csomagnak, 30 százalékkal emelkedett a gáz tőzsdei ára. A jelenség egyébként korábban is megfigyelhető volt: ahogy Brüsszelben előkerültek a tervek egy újabb szankciós csomagról, a hírre azonnal megugrott az energia ára. Fidesz: A brüsszeli szankciók verik fel a gáz árát Hollik István, a Fidesz kommunikációs igazgatója a fejleményeket értékelvevideós bejelentkezésében azt mondta, hogy "hiába próbálja tehát a szankciópárti baloldal eltagadni azt, hogy a gáz árát a szankciók verik fel az egekbe, ez bizony így van". Szerinte mára egyértelművé vált, hogy a szankciók súlyos károkat okoznak Európának, és ahhoz, hogy az európai és a magyar gazdaság ne menjen tönkre, minél hamarabb fel kell hagyni az elhibázott szankciós politikával. "Ezért is fontos, hogy a nemzeti konzultációval erős üzenetet küldjenek Brüsszelnek, hogy a szankciós politikán változtatni kell" - tette hozzá.


Lot nad promieniotwórczym gniazdem

Nasza ekipa, która latała nad uszkodzonym reaktorem w Czarnobylu, liczyła cztery osoby. Trzy z nich już nie żyją. Zostałem sam. 26 kwietnia minęło 20 lat od wybuchu w elektrowni atomowej w Czarnobylu. Był pan jednym z lotników, którzy w maju 1986 r., a więc bezpośrednio po katastrofie uczestniczyli w akcji usuwania skutków tej awarii - w ciągu trzech miesięcy odbył pan kilkadziesiąt lotów helikopterem bezpośrednio nad czwartym blokiem, gdzie nastąpił wybuch. Cofnijmy się o 20 lat. Jest wiosna 1986 r. Miałem wtedy 32 lata. Byłem jednym z pilotów testujących nowe modele helikopterów, nasza baza znajdowała się na Krymie. Wykonywałem właśnie od kilku miesięcy próbne loty na nowym typie helikoptera KA-32 - czyli swoją normalną pracę oblatywacza. Nagle gdzieś na początku maja, tuż po katastrofie w Czarnobylu, zostałem wezwany do Moskwy, podobnie jak kilku kolegów pilotów, do Ministerstwa Przemysłu Lotniczego. Okazało się, że na lotnisku w Moskwie zorganizowano dla dostojników państwowych pokaz lotów helikopterowych - tak to przynajmniej wyglądało. Byli tam ludzie z Ministerstwa Obrony, Ministerstwa Lotnictwa, któremu podlegaliśmy, z Ministerstwa Przemysłu... Oprócz mnie w tych pokazach, a właściwie, jak się później okazało, egzaminie, brało udział jeszcze dwóch pilotów. Na płycie lotniska wymalowano białą farbą kwadrat o boku jednego metra. Nasze zadanie polegało na tym, żeby spuścić dokładnie w środek tego kwadratu, z wysokości 300 m, metalowy stożek o wadze jednej tony. Wyglądało to jak cyrkowa sztuczka. Myślałem, że to może próba przed jakimś oficjalnym pokazem. Wykonałem to zadanie - okazało się, że jako jedyny. Po dwóch dniach dostałem wezwanie z ministerstwa: spakować się, stawić na lotnisku. Dokąd lecimy - nie wiem, szczegółów nie podano. Wtedy jeszcze do głowy mi nie przyszło, że ten lot, to wezwanie, mogą mieć jakiś związek z Czarnobylem. Ale kiedy po drodze tankowaliśmy paliwo w Brańsku, już wiedziałem, dokąd lecimy: lotnisko w Kijowie, a więc Czarnobyl. Tam dopiero poznałem szczegóły planowanej operacji, bardzo przypominającej owe sztuczki, które wykonywałem na lotnisku w Moskwie. Z jedną różnicą: miałem je wykonać nad uszkodzonym w trakcie wybuchu reaktorem. Mógł pan odmówić? Nie, nie mogłem. Szczerze mówiąc, nie do końca zdawałem sobie sprawę, czym grozi pobyt w strefie wybuchu. Wiedziałem tyle, ile mi powiedziano: stopień promieniowania nie jest znany. Miałem też świadomość, że tylko ja, ze względu na to, że najdłużej latałem na nowym typie helikoptera i ze względu na najlepszy wynik moskiewskiego "egzaminu" z precyzji obsługi tego sprzętu, mogłem pomóc w ustaleniu stopnia promieniowania, a więc i w opracowaniu sposobu zabezpieczenia ciągle aktywnego reaktora. Nie wiem, to kwestia jakiejś odpowiedzialności, karności, chociaż nie byłem pilotem wojskowym... W styczniu 1991 r., kiedy odbierałem w Stanach Zjednoczonych nagrodę Międzynarodowego Stowarzyszenia Pilotów Helikopterów - jest to Nagroda im. Igora Sikorskiego przyznawana co roku tylko jednemu pilotowi na świecie, którą odebrałem w imieniu wszystkich załóg lotniczych biorących udział w akcji czarnobylskiej - wręczono mi ją z komentarzem: "Ci zwariowani Rosjanie...". W tych słowach wyczułem i podziw, i zdziwienie: co to za nacja, która tak łatwo naraża swoje życie... Gdzieś dopiero po dwóch latach od wybuchu dotarło do mnie, w czym naprawdę uczestniczyłem, jak groźne było to dla mojego zdrowia. Może wtedy nie chciałem wiedzieć, może wolałem się nad tym nie zastanawiać. A było o czym myśleć. W kabinie helikoptera Mi-8 był przyrząd wskazujący poziom promieniowania. Kiedy lecieliśmy nad samym reaktorem, strzałka przesuwała się na 3 tys. rentgenów. Jak wyglądał dzień pracy na terenie czarnobylskiej elektrowni? Baza była na lotnisku wojskowym w Czernikowie, stamtąd lecieliśmy do Czarnobyla. W tygodniu, w zależności od nasilenia wiatru, wykonywaliśmy cztery-pięć akcji montażu przyrządów do pomiaru radiacji. Łącznie w czasie trzech miesięcy pracy odbyłem 46 takich lotów. Praktycznie cały dzień byliśmy, ja i moi koledzy: nawigator i operator, w pogotowiu, bo polecenie lotu mogło paść i późnym wieczorem, nocą. Pierwszy etap operacji trwał od początku maja do 10 czerwca, drugi - od końca czerwca do pierwszych dni września. Ile trwała jedna operacja? Średnio pięć minut. Były i dłuższe - do 27 minut, a nawet, jak w przypadku operacji "Igła" - ponad 40 minut. 27 minut trwała operacja oznaczona kryptonimem "Girlanda" - moim zadaniem było spuszczenie w głąb szybu wentylacyjnego trzeciego i czwartego reaktora długiego sznura, oblepionego, na kształt girlandy, japońskimi przyrządami pomiarowymi. Było to bardzo trudne zadanie: musiałem siąść helikopterem, a właściwie tylko jednym jego kołem (bo tam było bardzo mało miejsca) na wylocie szybu i spuścić ten sznur do środka. Helikopterem aż rzucało, bo z wnętrza szybu wiał silny wiatr. To była bardziej akrobacja niż zwykłe kierowanie helikopterem. No i stało się: sznur zaplątał się w wewnętrzną konstrukcję szybu, musiałem więc wrócić na lotnisko po specjalną kotwicę, z jej pomocą wyciągnąć urządzenie i ponowić próbę. Tym razem się udało. Dopiero w bazie, już po wszystkim, dotarło do mnie, że przecież maszyna mogła ześlizgnąć się z powierzchni szybu... Ale strach dopadał mnie dopiero po zakończeniu akcji, kiedy jeszcze raz analizowałem wszystkie manewry. Wtedy docierało do mnie, że mogłem się po prostu zabić. Takiej śmierci bałem się bardziej niż promieniowania. Czym zagłuszaliście strach i stres? Winem marki Cabernet. Może na skutek skojarzenia - że wino, dobre na zatrucie pokarmowe, osłabi skutki promieniowania? A więc wino, relanium, codzienne telefony do domu... Nasza baza była w Czernikowie, 15 km od Czarnobyla, w budynku sanatorium. Wszystkich mieszkańców tych okolic, ze względu na skażenie radioaktywne, ewakuowano, byliśmy tam jedynymi ludźmi. Z góry, z kabiny pilota widok był nieprawdopodobny: błękitne niebo, słońce, w dole piękne śnieżnobiałe miasteczko Pripiat, niebieska rzeka o tej samej nazwie... I ani śladu człowieka. Ja nie potrafię opisać grozy wynikającej z tego kontrastu: cicho, pięknie i martwo. Ten widok jeszcze potęgował stres, do którego w moim przypadku dołożyła się także śmierć matki - przewieziono mnie na jej pogrzeb, tylko na parę godzin, po czym znów wróciliśmy do Czarnobyla. Wtedy nieżyjący już prof. Igor Erlich, dr nauk technicznych, zastępca generalnego konstruktora helikopterów, pozwolił mi na dwa dni odpoczynku. U pilotów zyskał pan przydomek "Jubiler" - w dowód uznania dla pańskiej precyzji. Precyzji, dzięki której możliwe było przeprowadzenie z sukcesem operacji "Igła": lotu nad pokrywą czwartego reaktora w Czarnobylu w czerwcu 1986 r. W tej pokrywie był otwór szerokości około metra, którego nie dało się zwyczajnie zasypać piaskiem - piasek po prostu topił się w temperaturze wytworzonej przez jądro reaktora. Musieliśmy spuścić do środka 18-metrową rurę wyposażoną w system kamer telewizyjnych i nadajników - po to, żeby naukowcy mogli opracować najskuteczniejszą obudowę uszkodzonego reaktora, czyli sarkofag uniemożliwiający wyciek paliwa radioaktywnego. Ta operacja trwała długo, bo powietrze z wnętrza reaktora bez przerwy odpychało przyczepioną do helikoptera rurę. Ale udało się. Operacja się udała, ale co z pacjentem? Przez trzy miesiące przebywał pan w rejonie najwyższego zagrożenia promieniowaniem radioaktywnym, co więcej - wisiał pan, w kabinie helikoptera, bezpośrednio nad uszkodzonym reaktorem. Nasza ekipa, która brała udział w operacji "Igła", liczyła cztery osoby. Trzy z nich już nie żyją: nawigator Władimir Tkaczenko (rocznik 1956) zmarł w 1995 r., inżynier Oleg Azarow (rocznik 1953) zmarł w 1993 r., inżynier Jurij Kuwykow (rocznik 1951) zmarł w 1999 r. Zostałem sam. Wtedy, w Czarnobylu, wszelkie pozory były zachowane: po każdym locie wymieniano nam kombinezony, można powiedzieć, że bardzo dbano o sterylność... Odbierano też osobiste indykatory, mierzące stopień napromieniowania, które każdy z nas miał w kieszeni kombinezonu. Kiedyś udało mi się porównać wskazanie mojego licznika z licznikiem, który stał w centrum radiacji. Mój licznik wskazywał dwukrotnie mniejsze napromieniowanie. Wiem, że celowo nas oszukiwali. Więc sam się czasem zastanawiam, jakim cudem ja jeszcze żyję. Kiedy rozpadł się Związek Radziecki, został pan bez pracy, z tytułem Bohatera Związku Radzieckiego - najwyższym tytułem honorowym nieistniejącego państwa. Przewrotnie powiem: mnie w ZSRR było bardzo dobrze. Byłem oblatywaczem, pilotem testującym nowe modele helikopterów, płacę miałem bardzo dobrą, baza na Krymie - żyć, nie umierać. Ale najważniejsze: miałem prawdziwie męską robotę, którą po prostu kochałem. No i ta adrenalina! Na międzynarodowym salonie sprzętu lotniczego w Hanowerze - w 1990 r. - otwieraliśmy pokazy "ruską trojką". Była to bardzo skomplikowana akrobacja trzech helikopterów: w środku K-29, po bokach dwa migi. Albo ustawiałem się ciężkim helikopterem ILA-90 pod kątem 90 stopni i leciałem bokiem z prędkością 300 km na godzinę. To były emocje! Kiedy upadł Związek Radziecki, baza na Krymie przestała istnieć, mój świat się zawalił. Kogo obchodził bohater nieistniejącego państwa, kogo obchodził Czarnobyl - zresztą, niewiele później w prasie zaczęły się pojawiać publikacje, w których udowadniano, że ta awaria wcale nie była taka groźna, że panika była przesadzona. Więc kiedy upadł Związek Radziecki, był taki moment, że nie wiedziałem, co robić. Wtedy dotarło do mnie, że jeśli natychmiast czegoś nie postanowię, będę snuł się po ulicach w brudnej kurtce, jak żebrak. Założyłem w Kijowie lotniczą firmę transportu towarowego - pierwsze helikoptery wydzierżawiliśmy od państwa. Wkrótce odszukali mnie Hiszpanie, którzy potrzebowali doświadczonych pilotów i ciężkich helikopterów. W 1995 r. wyjechałem do Hiszpanii, gdzie rozpocząłem pracę w Helicopteros Del Sureste - największej hiszpańskiej firmie, zajmującej się transportem pasażerskim i szeroko pojętym ratownictwem: gaszenie pożarów lasów, ochrona akwenów. Miałem wtedy 40 lat. Sporo jak na rozpoczynanie nowego życia. W obcym kraju, obcym klimacie... Upały są tam niesamowite: mój pies, z którym pojechałem - żona z synem dojechali później - długo nie chciał wyjść za próg domu. W ciągu 11 lat pracy w Hiszpanii wyszkolił pan siedmiu samodzielnych pilotów helikopterów Mi-8 i KA-32, trzech kolejnych zostanie nimi lada moment. Jest pan szefem kilkudziesięcioosobowej grupy Kamov, która zajmuje się głównie gaszeniem pożarów lasów. A więc kolejna, prawdziwie męska robota... Powiem pani prawdę: raczej dziecinna zabawa w porównaniu z tym, co robiłem za czasów Związku Radzieckiego. W mojej grupie są przede wszystkim hiszpańscy piloci i ukraińscy instruktorzy - bo Hiszpanie latają głównie na lekkich helikopterach, potrzebują więc wielu godzin ćwiczeń, żeby przejść na cięższe maszyny, używane do gaszenia pożarów. Polscy piloci też tam pracują, im łatwiej niż Hiszpanom przejść na ciężkie helikoptery, bo przyzwyczajeni są do pracy na Sokołach. Przez osiem miesięcy w roku gasimy pożary lasów. A w Hiszpanii są one ogromne - zwłaszcza w rejonie Galicji i Andaluzji, które są niemal bezustannie w ogniu, akcja trwa kilka dni non stop. Praca bardzo ciężka, niebezpieczna. Lecisz nad płonącym lasem - wszędzie dym, nic nie widać, trzeba bardzo uważać, żeby maszyna nie zaczepiła o druty trakcji elektrycznej, a to się zdarzało, helikoptery spadały. Powietrze niesamowicie rozgrzane, bo temperatura nad ogniem ogromna, helikoptery wpadają w turbulencję... I ten duszący smród, nie ma czym oddychać. A ty musisz trafić wodą dokładnie w cel - miejsce, do którego nie mogą dotrzeć strażacy pracujący tam na dole. Helikopter Bambu-Bucet to potężna maszyna, której zbiornik ma pojemność 5 tys. litrów - tę masę wody trzeba zrzucić na ziemię, z wielką precyzją, w najtrudniejszy do ugaszenia żywioł. Dyżur trwa 20 dni - nocujemy w tym czasie na bazie - po czym mamy 10 dni wolnego. Cieszy się pan szacunkiem wśród kolegów pilotów, hiszpańscy współpracownicy podkreślają pana profesjonalizm, rzetelność i niezwykłe umiejętności... Jeden z nich powiedział: "Mielnik po prostu kocha swoją pracę. To prawdziwy profesjonalista, od którego wiele można się nauczyć. Kiedy chcesz spróbować czegoś nowego, on ci pokaże, jak to zrobić, i będzie w ciebie wierzyć". Czuje się pan człowiekiem spełnionym? Ja po prostu nie mam wyjścia, muszę coś robić. A skoro już robię, robię dobrze, inaczej nie potrafię. W 1994 r. przeszedłem dwie poważne operacje, po których przyznano mi grupę inwalidzką. Lekarz powiedział mi wtedy: jeśli chcesz żyć - musisz się oszczędzać, nie pić, nie palić. Miesiąc później zdecydowałem, że jeśli mam żyć, to będę żył, tak jak ja chcę, nie będę się ograniczał w niczym. I odtąd robię wszystko dokładnie na odwrót. Poprosiłem komisję lekarską w Kijowie: nic nie piszcie o rencie inwalidzkiej, nie chcę, piszcie: normalny, zdolny do pracy. I pracuję. Jedno wiem: gdybym nie pracował, byłbym dziś, gdzieś w przestworzach, razem z całą moją ekipą z Czarnobyla. Tęsknię bardzo za Ukrainą. Dziwna i niedziwna ta tęsknota. Wiem, sytuacja gospodarcza jest tam bardzo zła, bez porównania łatwiej żyć w Hiszpanii, bo jest dobrze płatna praca, ładny dom... Syn ukończył uniwersytet w Hiszpanii, teraz robi doktorat z ekonomiki i reklamy. Zna hiszpański, francuski, angielski i rosyjski. Ukraińskiego nie zna. Więc nie mam żadnych powodów do narzekań. Ale co ja poradzę, że duszy bliżej do Ukrainy? Już w Polsce czuję się lepiej, ludzie mi tu bliżsi. Na Ukrainę jeżdżę co roku. I wygląda to tak, że po tygodniu pobytu w Kijowie mam dość, chcę wracać do Hiszpanii. Wracam - i już po miesiącu tęsknię za Kijowem. Ma pan obywatelstwo hiszpańskie? Nie. Już dawno mógłbym je dostać. Ale nie chcę, bo wtedy straciłbym ukraińskie. Nikołaj Mielnik był oblatywaczem helikopterów. Uczestniczył w akcji ratowniczej po wybuchu w elektrowni atomowej w Czarnobylu. Dziś jest pilotem instruktorem w hiszpańskiej firmie Helicopteros Del Sureste.


Jak vidí válku na Ukrajině obyčejní Francouzi

Ve Francii panují sympatie vůči Rusku historicky, kupodivu od dob Napoleona, jehož tažení do Ruska bylo velkou vojenskou prohrou. Ukrajina je ve Francii méně známá a v minulosti se často psalo o tamní korupci.Ruská kulturní diplomacie si uměla naklonit přízeň Francouzů. Před pár lety se jí povedlo dosáhnout povolení ke stavbě pravoslavného chrámu se zlatými kopulemi nedaleko Eiffelovy věže. O to větší bylo překvapení, když Rusko napadlo Ukrajinu.Francouzská republika pomohla Ukrajině od začátku války více než miliardou eur, což je relativně méně, než Ukrajině věnovaly jiné, menší evropské země. Francie dodává ukrajinské armádě moderní děla Caesar francouzské výroby, různý vojenský materiál a léčí ukrajinské vojáky ve svých nemocnicích.Kromě pomoci ze strany státu se ve Francii spontánně zrodila silná vlna podpory. Vojenskou agresi odsoudila valná většina obyvatelstva.Do pomoci na Ukrajině i uprchlíkům ve Francii se účinně zapojily i přes jazykovou bariéru různé dobročinné spolky a organizace, které jsou dodnes pro napadenou zemi a Ukrajince silnou pomocí.Veřejné mínění ruskou agresi odsuzuje, ale poslat své vojsko bojovat po boku ukrajinské armády by Francouzi nechtěli.Lidé ve Francii vnímají válku na Ukrajině jako konflikt vzdálený: Ukrajina je daleko a Francouzi se válečným konfliktem na Ukrajině i přes silnou medializaci příliš nezaobírají. Zajímá je drahota, cena benzínu a elektřiny a hlavně sucho a to, jak adaptovat zemědělství na nové klimatické podmínky. Letošní léto bylo ve Francii tak horké a suché, že se zájem obyvatelstva přesunul na urgentní téma klimatických změn.Na problém s dodávkami plynu z Ruska a s ním související zvyšování cen elektrického proudu se ve Francii nahlíží překvapivě z úhlu sebekritického: jak mohla Francie dospět tak daleko, že se musí dovážet elektřina ze sousedních zemí, jak je možné, že zásobníky plynu nejsou zcela zaplněné a že dodávky jsou více než nejisté ?De Gaullova teze, že prosperující stát musí mít hojnost levné energie, jejíž zdroj viděl v jaderných elektrárnách, byla totiž po desetiletí francouzskými politiky opomíjená. Sám Emmanuel Macron na začátku svého prvního mandátu slíbil, že bude postupně zavírat jaderné elektrárny a nahradí je méně účinnými větrnými elektrárnami. Po německém vzoru bylo jádro odsouzeno coby neekologické. A tak se ve Francii přestali školit odborníci na jádro: odborníci na všech úrovních, od údržbářů po inženýry.A nyní se ukázalo, že jaderné elektrárny, i ty nejnovější, mají problémy s korozí a většina je mimo provoz.Jak se ale bude ve Francii v zimě topit? Jak bude fungovat průmysl? Jaká bude úroda? Těmito otázkami se nyní zabývá každá francouzská domácnost víc než situací na Ukrajině.Autorka je spisovatelka, žije v Paříži


Peskov: Útok na priehradu bol úmyselnou sabotáou Kyjeva! Preo by to Ukrajinci robili?

Kreme v utorok vyhlásil, e útok na Kachovskú priehradu v Ruskom okupovanej asti juhoukrajinskej Chersonskej oblasti bol "úmyselnou sabotáou" Kyjeva, ktorý vraj chcel týmto spôsobom odreza od dodávok vody anektovaný Krymský polostrov. TASR informuje na základe správy agentúry DPA. Fotogaléria8fotiek v galérii "U teraz môeme jednoznane vyhlási, e to bola úmyselná sabotá zo strany Kyjeva," uviedol hovorca Krema Dmitrij Peskov."Jedným z cieom bolo pripravi Krym o vodu," dodal. Z pokodenia priehrady Nova Kachovka, ku ktorému dolo v utorok, sa navzájom obviujú Moskva a Kyjev. Ukrajina obvinila Rusko, e priehradu zniilo, aby spomalilo ofenzívne akcie ukrajinskej armády v oblasti.Moskva zo zodpovednosti za pokodenie priehrady viní jednotky Kyjeva, ktoré ju vraj ostreovali. Fico napísal list éfovi NATO! Má pre neho vánu výzvu: Ohrozenie demokracie?! Fico napísal list éfovi NATO! Má pre neho vánu výzvu: Ohrozenie demokracie?! Pokodenie priehrady vyvolalo obavy zo zaplavenia obývaných oblastí a rizika vzniku jadrovej katastrofy. Pokodená vodná nádr sa toti nachádza len zhruba 150 kilometrov od Záporoskej jadrovej elektrárne. Znienie novokachovskej priehrady okrem iných odsúdili generálny tajomník Severoatlantickej aliancie Jens Stoltenberg, nemecký kancelár Olaf Scholz i britský minister zahraniných vecí James Cleverly, ktorý znienie priehrady oznail za "ohavný in".


Nemecká vláda schválila ústup od jadrovej energie

Zmeny v energetickej stratégii musia potvrdi obe komory federálneho parlamentu, ktoré sa budú nimi zaobera po letnej prestávke v júli. BERLÍN. Nemecký vládny kabinet schválil plán zrýchleného ústupu od jadrovej energie. Presný harmonogram zatvárania elektrární a prípadné ponechanie asti kapacít v pohotovostnom reime v záujme bezpenosti dodávok energií budú predmetom rokovaní vládnych kresanských demokratov a koaliných liberálov.SkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamouSkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamou Informovala o tom agentúra Reuters, priom sa odvolávala na vládne zdroje. Kancelárka Angela Merkelová sa v piatok dohodla s premiérmi spolkových tátov na ústupe od jadrovej energie a zárove potvrdila plán zdvojnásobenia produkcie energií z obnovitených zdrojov na 35 percent do roku 2020. Nukleárna energia zodpovedala minulý rok v Nemecku za 23 percent celkovej produkcie elektriny. Zvrat v energetickej politike spôsobila krízová situácia v japonskej elektrárni Fukuima vyvolaná marcovým zemetrasením a tsunami. Vláda kancelárky Angely Merkelovej ete minulý rok na jese schválila predenie ivotnosti jadrových elektrárni priemerne o 12 rokov. Zmeny v energetickej stratégii musia potvrdi obe komory federálneho parlamentu, ktoré sa budú nimi zaobera po letnej prestávke v júli.


Szeretnek veszélyesen élni: három borsodi fiatalember látogatott el Csernobilba – A Pripjaty temetőben kiakadt a sugárzásmérő – galéria

A vakmerő férfiak szeretnek veszélyesen élni. Még attól sem rettentek vissza, amikor legutóbbi, Csernobil-túrájuk közben az 1986-os atomkatasztrófában érintett Pripjaty temetőben kiakadt a sugárzásmérő. A három borsodi fiatalember olyan helyekre jutott el, ahová a turisták nem.
– Először 2011-ben voltam kint Csernobilban, egy interneten szerveződő csapattal. Miután hazaértem, szinte arögeszmémmé váltak a múltbéli események,az elhagyatott helyek felkutatása– kezdte Jászberényi László (48), az Urbex Hungary egyik tagja. –Később csatlakozott hozzám Kalafusz Attila és Hideg Laci is, így legutóbb már hárman voltunk kint az atomkatasztrófa helyszínén. Először csak a turisták által látogatott helyeket jártuk be: védőruhában bemehettünk az atomerőműbe, illetve egy emlékműhöz is, aminek a másik oldalán a négyes reaktor roncsa van– folytatta a férfi, aki azt is elárulta:tiltott zónákba is sikerült bejutniuk. –A félkész ötös reaktorban, egy elhagyatott úttörőtáborban és szellemfaluban is jártunk, de az erőműtől 8 kilométerre található Vörös-Erdő melletti Pripjaty temetőbe is bementünk. Az erdőbenmég mindig nagy a sugárzás, ezt a helyszínen is érzékeltük: túra közben többször is kiakadt a sugárzást mérő műszerünk, ami kissé félelmetes volt. A normál érték körülbelül hatvanszorosát mutatta a doziméter.Bár nem ijedtünk meg, próbáltuk azért gyorsabban szedni a lábunkat– mesélte László, majd hozzátette: idén isellátogatnak Csernobilba, pláne a világsikerű Csernobil-minisorozat után, ami a legutóbbi videójuknak is aktualitást adott. Legyen szó Csernobilról vagy akár egy hegy gyomrában lévő titkos bázisról, a fiatalemberek rendszeresen dokumentálják, hol is járnak épp. –Magyarországon voltunk már a Sziklakórházban, a most már lebontott szolnoki tüdőkórházban, de a Balaton környékét is folyamatosan feltérképezzük. Külföldön az egyik legérdekesebb helyszín a horvátországi, délszláv háborúban bombázott Zeljava légitámaszpont volt– zárta László. Ötezren dolgoznak az atomerőműben Csernobil városban a mai napig laknak emberek. Az erőműben körülbelül 5 ezer ember dolgozik, a sugárzásveszély miatt váltásban.Az ukrajnai Pripjaty és Csernobil városok mellett 1986. április 26-án történt robbanás, amit elhallgattak volna, csakhogy Svédországban észrevették a radioaktív felhőket.


Csernobili gomba védheti a sugárzástól a jövő űrhajósait

Olyan neki a sugárzás, mint növénynek a fény. Kövesse az Indexet Facebookon is! A levegő hiányán és a hidegen kívül az egyik legnagyobb fenyegetés az űrutazók számára a kozmikus sugárzás. A nagy energiájú részecskék ionizáló hatásától idelenn a felszínen nagyrészt megvéd minket bolygónk mágneses mezeje és a légkör, de a sugárzásnak az űrhajó acélfala nem jelent akadályt, így az űrhajósokat érő sugárdózis az egyik legfőbb probléma, amikor embert akarunkjuttatnia Marsra. Nemrég erre a problémára keresték a megoldást a Nemzetközi Űrállomáson, amikor sugárzáskedvelőgombákat vizsgáltak. A különleges gomba rendszertani neveCladosporium sphaerospermum,és a történelem legsúlyosabb nukleáris balesetének helyszínéről, a csernobili atomerőmű környékéről származik. A Cladosporium sphaerospermum számára a sugárzás nem veszélyt, hanem energiaforrást jelent. Ahogy a növények fotoszintézissel hasznosítják a fényt, a gomba radioszintézissel alakítja kémiai energiává az őt érő gamma-sugárzást. A gombák klorofill helyett melanint használnak a sugárzás hasznosítására. Ez ugyanaz a melanin, ami az ember bőrében felhalmozódik, amikor lebarnul. AbioRxivpreprint szerveren publikálás előtt közzétett kutatás szerzője, Nils J. H. Averesch elmondta, hogy a radiotróf gombák űrbéli sikeres túlélése egyáltalán nem volt előre tudható, mivel a kozmikus sugárzás természete teljesen más, például nagy energiájú protonokat tartalmaz. A kísérletek során a Petri-csészékben tenyésztett gomba 1,5 milliméteres rétege a rajta áthaladó sugárzás 2 százalékát nyelte el. Ez alapján egy durván 20 centiméter vastag gombapajzs gyakorlatilag kivédené az éves többletsugárdózist a Mars felszínén. Egy Marsra utazó embert 66-szor annyi sugárzás ér, mint a Föld felszínén. A védőpajzzsá alakított gomba egyik hatalmas előnye, hogy szállítást nem, csak táptalajt igényel, azon maga szaporodik, és mintha az univerzum a mézeskalács házikója lenne, vidáman fogyasztja a sugárzást. A természet gyakran káprázatosan kézenfekvő és meglepően hatékony megoldásokat nyújt azokra a mérnöki és tervezési problémákra, amelyekkel az emberiségnek szembe kell néznie – így a C. sphaerospermum és a melanin felbecsülhetetlen értékű védelmet jelenthet a Holdra, Marsra vagy távolabbra induló felfedezőknek – írták a kutatók, akik jelenleg azon dolgoznak, hogy a gombákat más sugárzásvédő anyagokkal ötvözve még hatékonyabb megoldást találjanak. (Freethink) 5 könyvTöbb mint 600 meghökkentő, érdekes és tanulságos történet! Kövesse az Indexet Facebookon is!


Čína staví jako by se neoteplovalo. Polovinu světového nárůstu spotřeby elektřiny pokryje uhlí a plyn

Podle Mezinárodní agentury pro energii se čínská výstavba uhelných elektráren a jejich odstavování v Evropě víceméně vyrovávají. Čínský ekonomický růst se v následujících letech bez uhlí neobejde.Pokud chce lidstvo udržet oteplení planety pod 1,5 stupněm Celsia, nesmí do atmosféry vypustit víc než 400 miliard tun CO2. Říká toletošní zpráva klimatického panelu IPCC. S ročními emisemipřes 36 miliard tunzbývá do tohoto limitu jen dekáda. Pro hranici dvou stupňů, kterou část vědců považuje stále ještě za schůdnou, zbývá vypustit 1150 miliard tun.Klíčovým zdrojem emisí uhlíku je energetika. Výroba elektřiny spalováním uhlí a zemního plynu produkujeasi 40 procent světových emisí,v Česku je podíl energetiky na uhlíkové stopě obdobný.Globální poptávka po elektřině přitom roste. Po mírném propadu způsobeném pandemií očekává Mezinárodní agentura pro energii (IEA) v roce 2021 pětiprocentní a v roce 2022 čtyřprocentní nárůst spotřeby elektřiny.Asi polovinu růstu pokryjí nově nainstalované fotovoltaické, větrné a další elektrárny využívající obnovitelné zdroje energie (OZE). Téměř stejně velkou část ale obstarají nové uhelné a plynové elektrárny, upozorňuječervencová zpráva IEA. Výroba „špinavé“ elektřiny se letos podle agentury vrátí na předpandemickou úroveň a příští rok dosáhne nového rekordu.„Fosilní elektřina podle našich očekávání pokryje 45 procent nové poptávky v roce 2021 a 40 procent v roce 2022,“ píší autoři zprávy IAE. „Krátkodobé trendy na globálním trhu s elektřinou tak neodpovídají trajektorii vedoucí k nulovým emisím.“Motorem růstu – ekonomického i energetického – je Čína. Zatímco ve zbytku světa poptávka po elektřině během pandemie klesala, v Číně stoupala – a v roce 2022 bude prognózy IAE téměř o dvacet procent vyšší než loni.Peking loni pod mezinárodním tlakem ohlásil ambicidosáhnout do roku 2060 uhlíkové neutralitya před měsícemspustil největší systém obchodování s emisemi na planetě. Čínské datum konce uhlí je sice deset let za ostatními signatáři Pařížské dohody, jeho praktický dopad ale spočívá v nastavení trajektorie, po které mají emise začít klesat. Vrcholu mají podle plánu dosáhnout v roce 2030.Čína je paradoxně lídrem ve využití obnovitelných zdrojů, alespoň v absolutních číslech. Postavila polovinu globálního nainstalovaného výkonu zobnovitelných zdrojů, v roce 2020 to bylo celkem 280 GW.Jenže ve stejném roce byla Čína světovou jedničkou také ve výstavbě uhelných elektráren. Přidala 19 GW uhelné kapacity a naplánovala dalších 38 GW. Aktuálně má rozestavěné uhelné elektrárny s 90 GW celkového výkonu.Čínská energetická politika tak působí dvěma protichůdnými směry, popisují analytici IEA.„Na jednu stranu prezident Si Ťin-pching […] vysílá jasný signál, že role uhlí ve výrobě elektřiny bude klesat,“ připomínají. „Jenže během studené vlny v prosinci 2020 mělo hned několik čínských provincií potíže se zásobováním elektřinou. Příčinou výpadků byl nedostatek uhlí, problémy s elektrickou sítí nebo nedostatečný nainstalovaný výkon. Ten proto bude zřejmě do roku 2025 růst a pak několik let zůstane na stejné úrovni, než konečně dojde ke snížení.“Důvodů, proč si Čína nevystačí například s kombinací obnovitelných zdrojů a jádra, je celá řada. Část z nich vysvětlujeme ve starším článkuDobrodružství fotovoltaiky. Proč se ze solární naděje stala zatracovaná cesta české energetiky?V něm se sice věnujeme roli fotovoltaiky v české energetice, ale popisované zákonitosti platí pro energetiku kdekoliv na světě.Evropský směr je naopak jednoznačný: unijní země odstavují uhelné elektrárny a nahrazují jeobnovitelnými zdroji energie. Hlavním důvodem je cena emisních povolenek, která od roku 2017 vytrvale roste, a snaha zemí o splnění unijních klimatických cílů pro rok 2030, tedy snížení emisí skleníkových plynů na 55 procent úrovně roku 1990. Současná cena povolenek 50 USD za tunu CO2znamená, že uhlí se nevyplatí.„Elektrárna Turów 7, zprovozněná letos v květnu, je zřejmě na nějakou dobu poslední uhelný provoz spuštěný v Evropské unii,“ soudí zpráva IAE. Zdůrazňuje, že přibývá zemí, které s uhlím skončily: Švédsko a Rakousko uzavřely poslední uhelné elektrárny loni, Portugalsko letos. Španělsko loni ukončilo provoz poloviny uhelek.Trend nemíjí ani Česko: minulý týdenskončil třetí blokjedné z nejšpinavějších českých hnědouhelných elektráren, v Mělníku. V dalších letech se má tato elektrárna z větší části přeorientovat na zemní plyn.Oba trendy – čínské rozšiřování a evropské uzavírání uhelných provozů – se dnes vyvažují, propočítávají analytici IAE.„V roce 2020 se globální kapacita uhelných elektráren zvýšila o necelé procento na 2115 GW,“ píší ve studii. „Čínská výstavba byla téměř stoprocentně kompenzována uzavřením uhelných elektráren jinde. V Severní Americe a Evropě pokračuje uzavírání elektráren, v Asii se uhelná flotila rozšiřuje, ačkoliv pomaleji než dřív. Očekáváme, že do roku 2024 se trend nezmění.“„Jinde v Asii se od uhelných projektů pod mezinárodním tlakem i tlakem veřejnosti ustupuje,“ dodávají. „Je také obtížnější zajistit financování, neboť přibývá finančních institucí, které se odmítají do uhelných projektů zapojit.“Překážkou pro snižování emisí v energetice ovšem není pouze Čína. Ta ze srovnání vyprodukovaných emisí CO2na jednoho obyvatele ani navzdory uhelnému boomu nevychází nejhůř. Vyšší emise na hlavu má Severní Amerika s Austrálií, ale také několik evropských států, včetně Česka. Přes 70 procent emisí uhlíku dnes mají na svědomí státy, které se zavázaly k dosažení uhlíkové neutrality: USA, členské země Evropské unie, Japonsko a Korea směřují k roku 2050. Problém je, že pouze minimum jich stanovený cíl zhmotnilo v zákonech a ještě méně má detailní plán, jak ho dosáhnout.Následující mapa ukazuje emiseCO2ze spalování fosilních paliv na jednoho obyvatele. Kliknutím naWorldvpravo nahoře je možné vybrat region, kliknutím naChartvlevo dole sledovat vývoj emisí v minulosti.Poměrně účinnou cestou ke snížení emisí se jeví zpoplatnění emisí skrze systémy emisních povolenek nebo uhlíkovou daň. Po letošním spuštění čínského systému uplatňuje nějakou formu zpoplatnění většina velkých znečišťovatelů – ne však Rusko a Spojené státy.Kliknutím do mapy ji zvětšíte.Světové energetice stále dominují fosilní zdroje: 34 procent elektřiny vzniká pálením uhlí a dalších 25 procent spalováním zemního plynu. Nízkoemisní zdroje – jádro aobnovitelné zdroje energie– se podílejí 37 procenty.„Klíčem k uhlíkové neutralitě je výroba elektřiny,“ opakují vědci ve zprávě IAE. „Poptávka po elektřině se v letech 2020 až 2050 vlivem masivního nahrazení fosilních paliv u koncových uživatelů zvedne více než dvaapůlkrát. Je nutná rapidní a kompletní dekarbonizace.“„Ústřední změnou bude obrovský růst podílu obnovitelných zdrojů na výrobě elektřiny,“ pokračují. „Výkon slunečních panelů a větrných elektráren v letech 2020 až 2050 vzroste dvacetinásobně. Role biopaliv, vodních a geotermálních elektráren se zvedne téměř 2,5násobně. Doplní je zdvojnásobení výkonu jaderných reaktorů.“


Nový jaderný reaktor? Pokud ano, tak v Temelíně

Atomoví experti: Jaderná energetika zažívá renesanci Praha- Pakud se v Česku v budoucnu postaví nový jaderný reaktor, bude to téměř na sto procent v Temelíně. Ačkoli se vládní koalice dohodla, že nebude podporovat budování žádných nových jaderných bloků, pracovní skupina společnosti ČEZ stále tuto možnost prověřuje. A právě rozšíření Temelína se ukazuje jako nejvýhodnější. "Temelín vychází ekonomicky výrazně nejlépe," řekl Aleš John, zástupce ředitele Divize výroba Skupiny ČEZ na pražské mezinárodní konferenci jaderných odborníků VVER 2007. John připomněl, že ve hře jsou ještě Dukovany a také Blahutovice na severní Moravě a Tetov na Pardubicku. Ovšem Temelín je všechny převyšuje. S rozhodnutím o případné stavě nového reaktoru čeká ČEZ na výsledky vládní komise pro posouzení energetických potřeb, kterou vede předseda Akadmie věd Václav Pačes.Václav Pačes | Foto: Ondřej Besperát Aleš John uvedl, že od práce komise očekává také to, aby vnesla jasno do rozporu mezi letošním vládním prohlášením a energetickou koncepcí státu z roku 2003. Zatímco kabinet se postavil proti dalším jaderným blokům, energetická politika s nimi naopak v dlouhodobém horizontu počítá. České noviny s odvoláním na ČTK napsaly, že podle předběžné analýzy Pačesovy komise by Česko mělo uvažovat o novém jaderném zdroji. Proti tomu se ovšem vzápětí ohradila Strana zelených, která zákaz nových jaderných elektráren do vládního prohlášení prosadila. Uvedla, že komise ještě zdaleka žádné konečné doporučení nemá. Pačes následně své vyjádření zmírnil. Uvedl, že je třeba jednat o výstavbě jakéhokoli zdroje či hledat úspory ve spotřebě. Čeští zástupci na mezinárodní jaderné konferenci VVER 2007 soudí, že Česko se v budoucnosti bez rozšíření výroby elektřiny z jádra neobejde, protože nebude možné pokrýt narůstající spotřebu elektřiny jiným způsobem, aniž by se zvyšovaly emise skleníkových plynů.Jaderná elektrárna Dukovany | Foto: ČEZ "Pro Evropu a celý svět není jiná alternativa, než se vrátit k jaderné energetice," řekl Václav Hanus, prezident České nukleární společnosti. Dodal, že ve světě jádro po černobylské katastrofě v roce 1986 zažívá renesanci. Například Čína podle Hanuse počítá se stavbou až pětadvaceti nových bloků, nové reaktory plánuje rovněž Indie. "Evropa trochu váhá," poznamenal Hanus. Za první vlašťovky označil Finsko, kde se staví už pátá jaderná elektrárna, anebo Slovensko, kde se plánuje dodstavba třetího a čtvrtého bloku v Mochovcích. Santiago San Antonio, generální sekretář Evropské nukleární společnosti ovšem poznamenal, že rozvoj jaderné energetiky podpořila Evropská unie. Velkým problémem pro případnou stavbu a provoz nových jaderných bloků v Česku může být podle jaderných expertů nedostatek odborného personálu.Dana Drábová | Foto: Jaroslav Pikous Ředitel Ústavu jaderného výzkumu v Řeži František Pazdera poznamenal, že jeho pracoviště muselo letos odříct několik zakázek, protože má nedostatek odborníků. Podle předsedkyně Státního úřadu pro jadernou bezpečnost Dany Drábové je dostatek kvalifikovaných lidí potřeba k tomu, aby případné nové jaderné bloky byly provozovány bezpečně. Kromě Strany zelených nesouhlasí s dalšími jadernými bloky ani ekologické organizace. Tvrdí, že se svět včetně Česka bez jaderné energetiky obejde. A zamezí se tak například tomu, že reaktory budou produkovat tuny vysoce radioaktivního odpadu. Greenpeace nedávno publikovali obsáhlou studii "Energetická (r)evoluce", která počítá především s úsporami a obnovitelnými zdroji energie. Tím by se zároveň podařilo do roku 2005 omezit emise skleníkových plynů o polovinu. "Máme však možnost vybrat si jinou cestu. Ve stejnou dobu, v roce 2050 by mohl podíl obnovitelných zdrojů pokrýt více než polovinu celkové spotřeby energií," řekl Jan Rovenský, vedoucí energetické kampaně české kanceláře Greenpeace.


Irán: Hatvan napja van Európának, különben elképesztőt lépünk

Kövesse az Indexet Facebookon is! Irán hétfőn megkezdte a megengedettnél magasabb dúsítású urán előállítását, és az atomalku felfüggesztésével fenyeget, írja az MTI. A teheráni külügyminisztérium hatvan napot adott arra az atomalkut aláíró kormányoknak, hogy segítsenek Iránnak kivédeni az amerikai szankciókat. Donald Trump amerikai elnök még 2018 májusábanfelmondtaaz Iránnal és másik öt országgal megkötött atomalkut, és újból gazdasági szankciókat vezetett be Teherán ellen. A két ország közötti hangnem pedig az elmúlt egy évben csak tovább romlott, miközben a szerződés többi aláírója – Németország, az Egyesült Királyság, Franciaország, Oroszország és Kína – továbbra is kitart az alku mellett. Ezeket az országokat, közülük is főleg az európai hatalmakat szólította meg hétfőn az iráni külügyminisztérium. Bár Irán már egyszeradottegy hatvan napos határidőt az USA-n kívüli nagyhatalmaknak arra, hogy segítsenek az országnak Washington szankcióival szemben, Abbasz Muszavi külügyi szóvivő szerint ennek nem volt eredménye. Méltatta ugyan, hogy egyes országok tettek lépéseket az alku megtartásához, de szkeptikus a felekkel kapcsolatban: Nincsen reményünk, sem bizalmunk személyekkel vagy országokkal szemben, de a diplomácia ajtaja nyitva áll. Emellett viszont Muszavi megfogalmazott egy éles, de homályos fenyegetést Európának, ha a következő hatvan napos határidő lejártáig, azaz szeptember 5-ig nem cselekszenek: Ha az alkuban megmaradt országok, különösen az európaiak nem teljesítik vállalásaikat, és a beszéden kívül nem cselekszenek, Irán harmadik lépése keményebb lesz, állhatatosabb és valamennyire elképesztő. Egyelőre csak találgatni lehet, mire utalt a külügyi szóvivő a harmadik lépéssel kapcsolatban. Az iráni atomügynökség szóvivője, Behrouz Kamalvandi az iráni állami televíziónak adott interjújában arra utalt, hogy Irán harmadik lépése egyrészt lehet több új centrifuga üzembe helyezése, amit az atomalku egyébként nem engedne meg. Egy másik intézkedés pedig a 60 napos határidő lejárta után a 20 százalékos, vagy annál is magasabb dúsítás elérése is lehet. Ha ezt Irán megtenné, onnan már csak egy rövid technikai lépés lenne a 90 százalékos dúsítás elérése, ami az atomfegyverek előállításához szükséges. Irán hétfőnelkezdteaz atomalku szerint megengedett 3,67 százalékos szintnél magasabb dúsítású urán előállítását, azAFPszerint délben már 4,5 százalékos szintet mértek. Az MTI arról ír, hogy Teherán tervezi egy nehézvizes reaktor visszaalakítását is, amivel képes lenne plutónium előállítására. A hétvégén a szóvivő azt is jelezte, atomlétesítményeik bármilyen mennyiségű és bármilyen szinten dúsított uránt képesek előállítani, ha megkapják az utasítást. A hétfői közleményre reagálva az Európai Unióerősen sürgetia nukleáris bővítések leállítását. A kínai külügyminisztérium az Egyesült Államok fenyegetéseitokoljaaz iráni válság kialakulásáért, Oroszország pedigaggódikIrán fenyegetései miatt, és folytatná a párbeszédet Teheránnal. AzAssociated Pressriportja szerint Muszavi a Gibraltárnál lefoglalt iráni tankerhajóról is beszélt. A Grace 1 szabadon bocsátását még július 4-én kérte Teherán Londontól, miután a gibraltári hatóságoklefoglaltáka hajót. Teherán szerint a hajó nemzetközi vizeken evezett, Muszavi pedig a lefoglalást „kalózkodásnak” nevezte. Azt viszont nem tudta megmondani, merre tartott a hajó a kétmillió hordó kőolajjal a fedélzetén. Feltételezések szerint a Perzsa-öbölből elindult hajó megkerülte Afrikát, hogy a Földközi-tengeren keresztül a szíriai partokhoz jusson, és oda – az Európai Unió szankcióit megkerülve – olajat szállítson. Kövesse az Indexet Facebookon is!


Mohli by se vrátit, ale nechtějí. Japonci se i po pěti letech bojí radiace z Fukušimy

Tokuo Hajakava musel v březnu 2011 - stejně jako statisíce dalších lidí - narychlo opustit svůj domov, a to poté, co ničivé zemětřesení a následné vlny tsunami zapříčinily ve Fukušimě největší jadernou katastrofu od výbuchu atomové elektrárny v Černobylu. Až nyní se mohl vrátit do městečka Naraha, kde dříve žil. Je ale jedním z mála. Většina lidí začala nový život jinde nebo se odmítají vrátit kvůli obavám z přetrvávající radiace. A obviňují vládu, že situaci podceňuje kvůli olympijským hrám, které bude země hostit v roce 2020. Tokio- Příští pátek to bude pět let od chvíle, kdy zemětřesením vyvolané vlnytsunamiponičily japonské pobřeží a způsobilyjadernou haváriiv elektrárněFukušima, která zamořila široké okolí radiací. Městečko Naraha leží na okraji dvacetikilometrové evakuační zóny a mělo být výstavním projektem pokusů vlády o renovaci zdevastovaných oblastí. Zelenou pro návrat lidí vydala už před pěti měsíci, doposud se však z původních 8000 obyvatel vrátilo jen 440, povětšinou seniorů. Ostatně jen dvanácti navrátilcům je méně než třicet. "Nemohu chtít, aby sem přišel můj vnuk," řekl šestasedmdesátiletý Tokuo Hajakava agentuře Reuters. "Je nemožné město obnovit. I já jsem se vrátil, jen abych viděl jeho konec." Drtivá část evakuovaných během uplynulých pěti let začala nový život jinde a nechtějí vše budovat od nuly, navíc v zdevastovaném městě. Na rozdíl od jiných dostupných oblastí v okolí Fukušimy nemá Naraha žádné funkční zázemí ani podporu zvenčí. Nejsou tu školy, nemocnice, obchody ani služby. Dočasného ubytování s vyhlídkou na návrat využívá už asi jen desetina lidí. Ti zbylí se odstěhovali jinam, poznamenává agentura Reuters. Část z těch, kteří museli odejít, se bojí přetrvávající radiace, ačkoliv je vláda ujišťuje, že nebezpečí nehrozí. Oni ale obviňují Tokio, že situaci podceňuje a jen se snaží ukázat nějaký politický úspěch. Důvod?Japonskomá v roce 2019 hostit mistrovství světa v rugby a o rok později letní olympijské hry. Ministr pro nápravu škod Cujoši Takagi osobně některé z postižených regionů navštívil a povzbuzoval Japonce k návratu. "Zdvojnásobím úsilí v renovaci. Až přijdou zahraniční návštěvníci, řeknou si, že Japonsko je ještě silnější než před tou katastrofou," slibuje. Jím vedený úřad nedávno oznámil, že počet dočasně evakuovaných klesl ze 470 000 na zhruba polovinu. A že kromě nejhůře postižených míst budou všechny oblasti bezpečné nejpozději do šestého výročí katastrofy v roce 2017. Místní však ministrův názor nesdílejí. "Pokud si politici myslí, že je zde bezpečno, ať sem přijdou žít," řekl deníku The New York Times bývalý farmář Nekini Hasegava, který dnes stojí v čele 3000 odpůrců návratu. "Vláda chce jen ukázat, že celá jaderná katastrofa je pryč, a přitáhnout pozornost k olympiádě." Navrátilci v Naraze pravidelně provádějí vlastní měření radiace a ani nic nepěstují jako dříve. Většinu času pomáhají s úklidem a opravami nebo staví novou zeď proti možné další tsunami. Nebo - jako Tokuo Hajakava - bojují proti novému jadernému programu vlády, která loni obnovila provoz v jaderné elektrárně Sendai i přes silné protesty veřejnosti.


Pert indít az atomerőművek bezárása miatt az E.On

Kártérítési eljárást indít a német állam ellen az E.On energiaipari vállalat az atomadó és az atomerőművek bezárása miatt. A hétfőn bezárt nyolc német reaktor közül kettő az E.Oné, a cég szerint a leállás miatti kára több milliárd euróra rúghat. Az E.On németországi energiaipari vállalat bírósági eljárást kezdeményez a német állam ellen az atomipari energiahordozókra kivetett adó és az atomenergia gyorsabb kivezetésével okozott "több milliárd eurós kár" miatt. A társaság közleményében arról tájékoztatott, hogy "pontosan számszerűsítik" a vállalatnak az atomerőművek korábbi bezárása miatt okozott károkat, ezeket a számokat közlik a kormánnyal, és tárgyalásokat kezdeményeznek az esetleges károk kompenzálásáról. A német kormányhétfőn közölte, hogy a nyolc legrégebbi, a biztonsági vizsgálatok miatt szünetelő atomerőművet azonnali hatállyal, a fennmaradó kilencet pedig 2022-i határidővel leállítja. Az E.On vezérigazgatója, Johannes Teyssen egy, a Frankfurter Allgemeine Zeitungnak adott interjúban "kétszámjegyű milliárd eurós összegre" becsülte a nyolc reaktor azonnali bezárása és az atomerőművek idő előtti leállítása miatt az atomipart érintő veszteségeket. A most bezárt nyolc reaktor közül kettő az E.On tulajdonában van, míg két másikban részesedése van a bevételeit tekintve a világ legnagyobb közműcégnek. A vállalat 8,6 gigawattos termelőkapacitással a németországi atomenergiai mintegy 38 százalékát adja.


Małe reaktory jądrowe w Polsce. Są pierwsze lokalizacje

KGHM wytypował miejsca, gdzie mógłby postawić małe reaktory atomowe. Orlen z kolei, po wytypowaniu wstępnych siedmiu lokalizacji dla swoich SMR-ów, analizuje kolejne miejsca gdzie mogłyby one powstać. Polska Agencja Prasowa, skierowała pytania m.in. doKGHMiOrlenuw sprawie realizowanych przez te dwie firmy projektów, związanych z budową małych reaktorów atomowych oraz potencjalnych lokalizacji dla takich instalacji.Do tej pory wstępne miejsca gdzie miałby powstać SMR-y podał Orlen.KGHM w odpowiedzi poinformował, że"wytypował kilka miejsc, które wydają się optymalne z punktu widzenia możliwości realizacji takiego przedsięwzięcia w województwie dolnośląskim i województwach sąsiadujących".Dalsza część artykułu pod materiałem wideoSpółka zastrzegła, że więcej szczegółów będzie mogła przekazać po zakończeniu wstępnych analiz środowiskowych i lokalizacyjnych.Z kolei Orlen Synthos Green Energy (OSGE) - spółka należąca do Orlenu i Synthosu, poinformowała PAP, że wstępnie analizuje kilka innych lokalizacji dla swoich SMR-ów, lecz informować będzie o tym po zakończeniu analiz.W połowie kwietnia prezes Orlenu Daniel Obajtek, poinformowało siedmiu wstępnych potencjalnych lokalizacji dla małych reaktorów.Wówczas wskazano: Włocławek, Stawy Monowskie koło Oświęcimia, Dąbrowę Górniczą, Nową Hutę, Specjalną Strefę Ekonomiczną Tarnobrzeg – Stalowa Wola, okolice Warszawy i Ostrołęki.Szef Orlenu informował ponadto, że spółka ma zamiar wskazać dalsze 13 lokalizacji dla SMR-ów.Za toOSGE poinformował, że SMR powstaną, "w tych lokalizacjach, gdzie spółka wystąpiła o decyzję zasadniczą, prowadzi dialog zarówno z samorządami, jak i społecznościami lokalnymi".Do 2030 roku spółka Orlen Synthos Green Energy ma wybudować, co najmniej jeden blok w technologii BWRX-300, który będzie drugim tego typu obiektem na świecie, po kanadyjskim Darlington. Spółka ma wyłączność na tę technologię w Polsce. W 2022 roku KGHM podpisał z amerykańskim przedsiębiorstwem NuScale Power, LLC (dostawcą technologii jądrowej), umowę o prace wstępne stanowiącą pierwszy krok w procesie wdrożenia technologii SMR w ramach działalności biznesowej Grupy KGHM. 14 lipca bieżącego roku, Ministerstwo Klimatu i Środowiska wydało w tej sprawie decyzję zasadniczą.Decyzja resortu to ogólna opinia w sprawie wybranych warunków umożliwiającychwybudowanie modularnej elektrowni jądrowejo mocy 462 MW składającej się z sześciu modułów, każdy o mocy 77 MW - podał koncern w komunikacie. Zaznaczono, żewniosek przygotowano m.in. w oparciu o dokumentację projektu, który uzyskał już końcową certyfikację w Stanach Zjednoczonych.Małe reaktory modułowe mają moc nie większą niż 300 MW. Moc tradycyjnych, "dużych" reaktorów mieści się zwykle w przedziale 600-1500 MW.Polski Instytut Ekonomiczny w opublikowanym w czerwcu raporcie przekonuje, że budowatzw. małych reaktorów modułowych SMRmoże być istotnym wsparciem polskiej transformacji energetycznej. Według zapowiedzi producentów do 2040 r. w Polsce ma stanąć nawet ponad setka reaktorów SMR.W opinii cytowanych przez Polski Instytut Ekonomiczny ekspertów, budowa SMR-ów, choć może odegrać ważną rolęw procesie dekarbonizacji, nie zastąpi konieczności inwestycji w OZE i wielkoskalową energetykę jądrową.Jedną z najważniejszych ról małych reaktorów jądrowych, obok produkcji energii elektrycznej dla przemysłu, będzieich wykorzystanie w produkcji ciepła systemowego w największych polskich aglomeracjach - oceniono.


MAAE: Sýria sa tajne snaí postavi jadrový reaktor

MAAE dostala takisto nové informácie týkajúce sa obvinení, e sporný jadrový program Iránu môe ma vojenské smerovanie. VIEDE. Je veká pravdepodobnos, e Sýria sa tajne snaí postavi jadrový reaktor a uskutouje program na výrobu atómových zbraní. Oznámila to v správe Medzinárodná agentúra pre atómovú energiu (MAAE) so sídlom vo Viedni a podporila tým u skôr zverejnené zistenia Spojených tátov. MAAE poskytla tajnú správu svojim lenským krajinám.SkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamouSkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamou Informácie priniesli svetové tlaové agentúry Reuters, DPA a Associated Press. MAAE dospela k záveru po preskúmaní dostupných informácií, ktoré mala o údajnom sýrskom jadrovom zariadení al-Kibar, znienom Izraelom v roku 2007. MAAE dostala takisto nové informácie týkajúce sa obvinení, e sporný jadrový program Iránu môe ma vojenské smerovanie. Viedenská agentúra v správe tie napísala, e iránske zásoby nízko obohateného uránu alej narastajú, napriek zosilnenému tlaku medzinárodných sankcií na Teherán. Zistenia týkajúce sa Iránu môu poskytnú alie argumenty Spojeným tátom a ich európskym spojencom, ktorí sa snaia izolova islamský tát a potresta ho tak za jeho sporné aktivity. Západ má toti podozrenia, e Irán tajne vyvíja jadrové zbrane. Teherán to popiera a tvrdí, e jeho jadrový program má mierové úely.


Irán pohrozil prehodnotením dohody o výmene jadrového paliva

Irán prehodnotí dohodu o výmene svojho jadrového paliva v prípade, ak vemoci odsúhlasia uvalenie nových sankcií na islamskú republiku. Uviedol to dnes iránsky vevyslanec v Moskve. MOSKVA. V rámci kompromisnej dohody sprostredkovanej Tureckom a Brazíliou Teherán minulý týde súhlasil s plánom výmeny jadrového paliva na tureckom území. Irán by mal vyviez do Turecka 1200 kilogramov svojho nízkoobohateného uránu výmenou za palivové tye pre výskumný zdravotnícky reaktor v Teheráne.SkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamouSkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamou "Ak prídu nové sankcie, bude evidentné, e skupina 5 + 1 má zlé úmysly a politické ciele. To nás prinúti prehodnoti teheránske dohody," citovala agentúra Interfax iránskeho vevyslanca Mahmúda Rézu Sadádího. Spojené táty sa k dohode sprostredkovanej Brazíliou a Tureckom stavajú skepticky a povaujú ju za súas odaovacej taktiky Teheránu. Piati stáli lenovia Bezpenostnej rady OSN sa minulý týde dohodli na podpore návrhu nových sankcií proti Iránu. O rezolúcii preloenej Spojenými tátmi sa bude hlasova zrejme zaiatkom júna. Západní kritici pripomínajú, e aj v prípade realizácie dohody s Tureckom bude Teherán disponova dostatoným mnostvom uránu na potenciálny vývoj atómovej bomby.


Danko v Ide o pravdu: Nerieime dianice i penzie, ale hádame sa, kto je so Západom a kto s Východom

Chcem dobrý vzah s Ukrajinou aj Ruskom, nech si to vyrieia medzi sebou, uviedol éf SNS Andrej Danko v Ide o Pravdu k vojne na Ukrajine. Nebudem sa kvôli Ukrajincom "vadi" s Rusmi, ke od nich potrebujem jadrové palivo a spoluprácu v oblasti energetiky, povedal. Poda Danka je strané, e namiesto toho, aby sa na Slovensku rieili otázky ako sú stavba dianic i dôchodky, situácia je polarizovaná a udia sa hádajú, kto je so Západom a kto s Východom. "Toto robia dobre Maari," povedal. Poda Danka západné krajiny zneuívajú situáciu. Ako príklad uviedol dodávku lietadiel na Ukrajinu, kde oakával, e Európska únia prijme nejakú spolonú koncepciu. Zase len Slovensko dodalo lietadlá, Francúzi povedali, e lietadlá nedajú. Nemecké firmy naalej obchodujú vRuskej federácii, povedalDanko. Slovenské elektrárne podpísali sfrancúzskou firmou spoluprácu a memorandum ododávkach jadrového paliva a viete odkia bude to jadrové palivo? Opä zRuska. Ale budeme ho kupova od Francúzov, take budeme ma pocit, e sme sa odrezali od Rusov, ale Francúzi ho budú kupova a dodáva do naich elektrární," tvrdilDanko. Uviedol tie, e poas obdobia, ke bola jeho strana vo vláde, nikto nemôe oSNS poveda, e sme kedykovek spochybnili lenstvo vEÚ alebo povinnosti NATO. Hovorí vak oreformovaní týchto organizácií. Hovoril aj okandidátke do volieb, kde sa SNS snaí získa alích národne orientovaných udí, nazval ju pestrou a silnou. o hovorí na informáciu oovplyvovaní slovenských volieb peniazmi zRuska pre stranu Smer, sktorou priiel Jaroslav Na? Aký vidí problém pri boji sdezinformáciami po pracovnej ceste predstaviteov tátnych úradov a mimovládok vBruseli? Kto bude na kandidátnej listine SNS vpredasných vobách? Pozrite si reláciu Ide opravdu.


Stát nás vyšachoval, stěžují si starostové z Pošumaví kvůli úložišti radioaktivního odpadu

Namísto solidního jednání přišlo mlčení a změna pravidel. Tak oslovení starostové obcí kolem Březového potoka v Pošumaví, kde možná vznikne hlubinné úložiště radioaktivního odpadu, hodnotí přístup státu. A shodují se, že je v podstatě vyšachoval. Z aktuální situace jsou především zklamaní a smutní. „Minulý týden prošel Sněmovnou zákon o úložišti, který nám upřel možnost finální rozhodnutí ovlivnit. Přitom ještě loni nám ministr průmyslu a obchodu Síkela slíbil, že naše práva posílí a ve věci bude potřeba souhlas obou komor parlamentu,“ namítl Petr Čotek (Sdružení pro budoucnost), jenž stojí v čele Chanovic. Doplnil, že obrat šéfa resortu Jozefa Síkely (STAN) považuje za neférový. „Ministerstvo vůči nám jedná netransparentně. Říká, že do vytipovaných lokalit jezdí, ale za poslední rok u nás nikdo nebyl. A naše námitky nechtějí slyšet,“ zdůraznil. O úložišti se hovoří 20 let. Ve hře jsou kromě území kolem Březového potoka ještě Horka a Hrádek na Vysočině a též Janoch u Temelína. „Je to jako dvacetiletý táhnoucí se rozvod. A pro nás teď nedopadl vůbec dobře,“ přirovnal. Stejného názoru je starosta Horažďovic Michael Forman (Sdružení pro budoucnost), který je mluvčím celostátní Platformy proti hlubinnému úložišti. „Stát se chová přezíravě a direktivně. Takový přístup ale nemá v demokratické společnosti co dělat,“ sdělil. Úložiště je podle něj tak zásadní záležitostí, že o něm nelze rozhodnout bez ohledu na dotčené obce. „Chceme, aby s námi stát mluvil. Vždyť případná stavba bude mít obrovské dopady. Je potřeba oboustranná komunikace a vzájemná dohoda,“ myslí si Forman. Dotčená dvacítka obcí z Pošumaví chce zbrzdit geologický průzkum území, odvolá se rovněž proti povolení vrtů, které má ministerstvo životního prostředí vydat do konce roku. „Použijeme všechny možné prostředky, abychom procesy zdrželi. Chápeme, že úložiště někde musí být, ale ať s námi mluví a výběr je opravdu seriózní,“ podotkl. Obrátí se proto na právníky, aby jim poradili. Vláda má lokalitu zvolit do roku 2028. Podzemní část úložiště bude mít podle dostupných dat rozlohu 306 hektarů. Fungovat by mělo od roku 2050. Náklady na jeho stavbu a provoz přesáhly dle dřívějších odhadů sto miliard korun. Vyhořelé palivo z jaderných bloků se nyní ukládá do meziskladů v elektrárnách.


V okolí odstavenej jadrovej elektrárne ernoby opä horí les

V zakázanej zóne okolo havarovanej a odpojenej jadrovej elektrárne ernoby vypukol poiar. Ohe sa postupne rozíril na 130 hektárov porastu. Poda hasiov poiar vznikol vzplanutím suchej trávy v pondelok popoludní pri obci Kovilovka, ktorá spadá do oblasti, odkia sa po výbuchu reaktora v elektrárni museli udia vysahova. S ohom bojuje 117 hasiov za pomoc 24 kusov techniky. Na prelome apríla a mája pri ernobyli hasii tyri dni bojovali slesným poiarom, ktorý zasiahol 320hektárov porastu. Poiar vznikol vmenej zamorenej oblasti, ale potom postupoval západným smerom do miest, ktoré boli pri explózii elektrárne vrok 1986radiáciou zamorené najviac. Postihnuté oblasti boli zarastené vegetáciou a ako dostupné. Horel les, suchá tráva ikrovie na brehoch rieky U. Úrady nevyluovali, e ohe niekto zaloil úmyselne. Lesný poiar vyvolal paniku najmä vKyjeve, kde ije dva milióny obyvateov a ktorý leí asi sto kilometrov od ernobya. Ukrajinskí záchranri ale od zaiatku uisovali, e iadne nebezpeenstvo nehrozí. Vcelej oblasti merali radiáciu a iadne odchýlky od normálu nezistili. Premiér Arsenij Jaceuk vak uviedol, e Ukrajina bojovala snajrozsiahlejím poiarom od roku 1992.Súasne upokojoval verejnos, e od elektrárne bol poiar vzdialený asi 20kilometrov. Prírodný park okolo odpojenej elektrárne sa nachádza na 240-tisíc hektároch. Explózia tvrtého bloku elektrárne vernobyli vroku 1986spôsobila najhoriu jadrovú haváriu na svete. Reaktor bol prikrytý betónovým sarkofágom, aby sa zamedzilo úniku rádioaktívnych látok. Vsúasnosti sa buduje nový kryt, ktorý má by dokonený poda niektorých správ ete tento rok, iné informácie hovoria a oroku2017. Ostatné ernobyské reaktory boli kvôli nedostatku elektriny vkrajine odstavené postupne. Ako prvý vroku 1991odstavili druhý blok, prvý blok skonil vroku 1996a tretí, posledný fungujúci reaktor vypli a vdecembri2000.


O om rokovali plazmoví fyzici

Na januárovej dvojkonferencii o aplikáciách plazmových procesov a výskume fyziky plazmy v Liptovskom Jáne bolo prezentovaných vye sto príspevkov - ako referáty, alebo vývesky. Ponúkame prierez tém. Ukazuje pestrú paletu problémov, ktorými sa tento odbor zaoberá. Momentkami priblíime niektorých úastníkov. Najprv vak krátko o fungovaní vedeckej konferencie. Multiodborových i stretnutí vekých odborných spoloností sa zúastuje a niekoko tisíc udí. Program vtedy nutne prebieha paralelne vo viacerých sekciách. Väina konferencií sa ale týka jedného odboru a program je koncipovaný tak, aby ho mohli celý absolvova vetci úastníciSkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamouSkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamou Ich poet sa mení poda okolností, ale najastejie sa pohybuje od desiatok po cca 300. Niektoré - najmä úzko pecializované - konferencie obmedzujú poet úastníkov na pozvaných, aby udrali o najpracovnejí ráz rokovania. Najmä ak treba vytvori v odbore nový základný konsenzus, alebo vyriei naliehavé problémy. Klasická skladba vedeckých konferencií je asi táto. Poas da bývajú najastejie dve zasadania, ranné a popoludajie. Poda potreby sa ale rokovací de lení jemnejie, najastejím rozírením býva tretie, veerné zasadanie. Zasadania sú zväa venovené pecifickým okruhom tém. Vedecký výbor poveruje ich vedením renomovaných lenov odbornej komunity. Na zasadaniach odznievajú dva hlavné typy príspevkov. Po prvé, pozvané dlhie prehadové prednáky, 30- a 45-minútové. Niekedy sú potrebné dlhie, najastejie bývajú 2 x 45-minútové. Úel: zhrnutie stavu tej-ktorej irej pecializácie v rámci odboru. Po druhé, kratie referáty o najnovích pôvodných iastkových výsledkoch, 15- a 20-minútové. Medzi bené zasadania sú vloené takzvané výveskové. Úastníci sa pri nich z prednákovej sály presunú do inej (zvyajne hne veda), kde sú umiestnené referáty vo forme textovo-grafických vývesiek (posterov). Prezeranie si vývesiek zväa býva individuálne, ale obas sa vyuíva forma exkurzií s odborným sprievodcom". Dôleitou a poda niektorých názorov kúovou asou kadej konferencie sú kuloárové diskusie. i u pred a po zasadaniach, poas prestávok, prípadne popri spoloenskom programe. Rokovanie v Liptovskom Jáne prebiehalo na pozadí zasneeného úpätia Nízkych Tatier... Foto: Zdenk Urban ...o nie a takú benú konferenciu v zimnom termíne ozvlátnilo. Foto: Zdenk Urban Veký diel úastníkov tvorili mladí udia - a pomerne vysoké zastúpenie bádateliek búra jedno zo zauívaných klié o fyzikálnych odboroch. Foto: Zdenk Urban Prvou z nízkotatranských konferencií bolo 17. sympózium o aplikáciách plazmových procesov, venované pamiatke profesora Jána Duana Skalného z Univerzity Komenského v Bratislave (pozri súbený príspevok v tejto sekcii nazvaný Veda na Slovensku - plazmoví fyzici v Tatrách, ktorý je prevzatý z prílohy Veda v tlaenom vydaní SME). Sympózium otvorili prehadové prednáky Eugena Illenbergera zo Slobodnej unievrzity v Berlíne o reakciách ovládaných elektrónmi a F. J. Gordilla-Vázqueza zo panielskej obdoby SAV o chémii vzdunej plazmy. O fyzikálnych a chemických zmenách organických látok, zneisujúcich vzdunú plazmu, hovorila v alom prehade Cristina Paradisiová z Padovskej univerzity. Hoci plazma je zväa o rýchlych elektrónoch s vysokou energiou a o vysokých teplotách, zaujímavá je aj chémia, súvisiaca s nízkoenergetickými elektrónmi pri vemi nízkych teplotách - prehad podal Stefan Denifl z Innsbruckej univerzity. Z referátov spomeme aspo laboratórne napodobovanie procesov v atmosfére Saturnovho mesiaca Titan, o ktorom hovoril Gabriel Horváth z Univerzity Komenského (pozri príspevok Výlet na Titan v tejto sekcii, takisto prevzatý z prílohy Veda v tlaenom vydaní SME), úvahy o neinvazívnom skríninku dychu v reálnom ase s cieom odhali príznaky chorôb, ktoré rozobral Chris Mayhew z Birminghamskej univerzity, a vyuitie plazmovej fakle" na degradáciu potenciálne nebezpených organických zlúenín rozpustných vo vode, ím sa zaoberal Michal Hlína z Ústavu plazmovej fyziky AV R v Prahe. F.J. Gordillo-Vázquez zo panielskej Granady hovoril o chémii vzdunej plazmy... Foto: Zdenk Urban ...a Cristina Patrisiová z talianskej Padovy o organických zneisteniach vzdunej plazmy. Foto: Zdenk Urban Workshop Druhou konferenciou bol Visegrádsky workshop o výskume v plazmovej fyzike. Prehadové prednáky Mariusza Jasinského z Poskej akadémie vied a Frantika Krmu z VUT v Brne sa zaoberali vyuitím plazmy v prvom prípade pri výrobe vodíka, v druhom pri odstráovaní korózie. Kinga Kutasiová z Výskumného ústavu fyziky tuhých látok a optiky Maarskej akadémie vied v Budapeti zasa monosami vyuitia plazmy pri sterilizácii v medicíne. Patrik panl z Heyrovského ústavu fyzikálnej chémie AV R v Prahe rozobral vyuitie plazmových procesov pri chemických analýzach v biológii a medicíne. Satoi Hamagui z Ósackej univerzity hovoril o simulácii pohybov molekúl na styku plazmy s povrchmi v súvislosti s priemyselnými aplikáciami a potenciálnym vyuitím pri výrobe energie reakciami jadrovej fúzie. Témou prehadu Francoisa Le Normanda z francúzskej obdoby SAV bolo vyuitie plazmy pri výrobe uhlíkových materiálov. Z referátov uveme aspo aspo tieto témy: Janiny Kopyrovej z Podlaskej univerzity o pripájaní elektrónov ku zlokám DNA, Thomasa Fielda z Kráovninej univerzity v Belfaste o ich pripájaní k nestabilným molekulám, Igora Nováka z Ústavu polymérov SAV o vysokohustom polyetyléne (plastickej látke, ktorá je dnes vade okolo nás), upravenom nízkoteplotnou plazmou, Tomáa Homolu z Univerzity Komenského o úprave povrchu skla plazmou pri atmosférickom tlaku, Miloa Konráda z Ústavu plazmovej fyziky AV R v Prahe o splyovaní biomasy v tepelnom plazmovom reaktore a Zdenka Machalu z Univerzity Komenského o biodekontaminácii plazmovými výbojmi. Spomenuté príspevky predstavujú síce nenáhodný, ale stále nie uspokojivo reprezentatívny výber. Ide ale iba o nartnutie skutone irokej palety praktických aplikácií plazmovej fyziky. Podobne iroko prakticky vyuitené alebo pre teóriu dôleité otázky rozoberali tie autori nejedného výveskového príspevku. Úplné programy oboch konferencií a zoznamy prezentovaných vývesok mono nájs nahttp://neon.dpp.fmph.uniba.sk/sapp/. Frantiek Krma z Brna rozoberal vyuitie plazmy pri odstráovaní korózie. Foto: Zdenk Urban Diskutuje Satoi Hamagui z japonskej Ósaky. Foto: Zdenk Urban Michal Allan zo vajiarskeho Fribourgu intenzívne spolupracuje s organizujúcou katedrou a podiea sa na bádateskej výchove jej tudentov. Foto: Zdenk Urban Predseda organizaného výboru konferencií tefan Matejík (vavo) z Univerzity Komenského s predsedom ich medzinárodného vedeckého výboru Nigelom Masonom z britského Milton Keynes. Foto: Zdenk Urban O ulej medzinárodnej výmene mladých plazmových fyzikov v rámci organizujúcej Katedry experimentálnej fyziky Fakulty matematiky, fyziky a informatiky Univerzity Komenského v Bratislave svedila aj prítomnos Aratu Miharu zo izuockej univerzity v Japonsku. Foto: Zdenk Urban Slovensko je malá krajina. Na výskum - základný i aplikovaný - napriek oficiálnym vyhláseniam o vzdelanostnej spolonosti dáva neúmerne nízke percento HDP. Niekokonásobne menie ako vo vedecky vyspelých krajinách a u takmer dvakrát menie ako v porovnatených nových lenských krajinách EÚ. Je to neúnosná situácia. Bez jej nápravy zostaneme de facto vekou montánou dieou a logistickým servisom pre iné krajiny. V podmienkach vedeckej podvýivy" je o to dôleitejie vyuíva disponibilné prostriedky o najefektívnejie. A tu je najlepím postupom systematicky zabezpeova bádateom zo Slovenska prístup k pikovým experimentálnym zariadeniam. Tak ako úrove hokejistu prakticky vdy zvýi pôsobenie v NHL, aktívna úas na medzinárodných výskumných projektoch sa premietne do zvýenia domácej úrovne predmetných vedeckých odborov. Dvojkonferencia sa blíi k úspenému záveru -zavaAnna Komová,Pavel Mach a tefan Matejík z Univerzity Komenského. Foto: Zdenk Urban V tomto kontexte pôsobia udne akosti, ktorým elia slovenskí plazmoví fyzici pri snahe zapoji sa do globálneho projektu výskumu termojadrovej fúzie ITER (International Thermonuclear Experimental Reactor, Medzinárodný pokusný termojadrový reaktor). Mnohí svetoví odborníci do vkladajú nádeje na rieenie energetickej budúcnosti udstva. Pokusný reaktor typu tokamak - fúzia v magnetickej "fai" - vyrastie vo francúzskom Cadarache. Prvé plazmové pokusy sú plánované na rok 2018. Plazmoví fyzici zo Slovenska si zaloili zdruenie pre úas na ITER v rámci lenstva EÚ v konzorciu ITER. Ich podpora je vak zatia vemi malá. Ministerstvo kolstva ich odkázalo na vládu. Len aby sa nenaplnili chmúrne slová klasika: Kdo chvíli stál, ji stojí opodál."


Zemetrasenie zasiahlo oblas pri Fukuime

V elektrárni prebiehajú testy na zistenie moných pokodení. LONDÝN. Zemetrasenie s magnitúdom 6,8 postihlo v piatok oblas nachádzajúcu sa 165 kilometrov východne od japonského mesta Iwaki na najväom ostrove krajiny Honú. Informovala o tom agentúra Reuters s odvolaním sa na americkú geologickú slubu USGS.SkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamouSkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamou Epicentrum zemetrasenia, ku ktorému dolo o 21.22 h SEL, sa nachádzalo v hbke desa kilometrov pod morom. Postihnutá oblas sa nachádza nealeko jadrovej elektrárne Fukuima-1, ktorá sa kriticky pokodila poas zemetrasenia a vlny cunami na jar v roku 2011. Japonský meteorologický úrad vydal varovanie pre celé severné pobreie krajiny. Poda rozhlasovej stanice NHK prebiehajú vo Fukuime-1 testy na zistenie moných pokodení, píe agentúra AP. Prírodná katastrofa z roku 2011 pripravila o ivot pribline 19-tisíc obyvateov. Zárove spôsobila roztavenie jadra nukleárneho reaktora. Viac ne 100-tisíc udí sa doteraz nemôe vráti do svojich domovov pre riziko rádioaktívneho zamorenia.


Hasiom a policajtom by pri havárii v jadrovej elektrárni chýbala výbava

Simulovaná havária elektrárne v Bohuniciach ukázala nedostaky v technickom zabezpeení. BRATISLAVA. Simulovaná havária Atómovej elektrárne v Bohuniciach (EBO) odhalila mnohé nedostatky v materiálno-technickom zabezpeení. Vyplýva to zo správy o vyhodnotení cvienia Havran 2012 na národnej úrovni, ktorú v stredu vláda zobrala na vedomie. Uskutonilo sa 17. a 18. októbra minulého roka.SkryVypnú reklamuSkryVypnú reklamuSkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamouSkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamou Prísluníci Hasiského a záchranného zboru (HaZZ) napríklad nemajú dostatoné vybavenie osobnými ochrannými pracovnými prostriedkami na zásah v kontaminovanom rádioaktívnom prostredí. HaZZ nedisponuje peciálnymi odevmi na ochranu povrchu tela a horných dýchacích ciest, kee pouitie tandardného zásahového odevu v danom prostredí je ekonomicky zbytone nároné. Rovnako nedisponuje okrem zásahu v objekte EBO prostriedkami na monitorovanie úrovne radiácie. Hasii nie sú dostatone vybavení osobnými telovými dozimetrami hodnotiacimi vekos prijatej dávky. HaZZ nemá ani dostatok technických prostriedkov na vykonávanie dekontaminácie osôb a techniky. "Celkovo je potrebné prehodnoti súasnú nedostatonú kapacitu dekontaminaných liniek hlavne na oistu osôb pre prípad vekého potu kontaminovaných osôb," pripomína v správe minister vnútraRobert Kaliák. Chýbajú tie náhradné záloné zdroje elektrickej energie na napájanie objektov hasiov v prípade výpadku elektriny. Podobne sú na tom s ochrannými pracovnými pomôckami aj policajti, zloky integrovaného záchranného systému, záchranná zdravotná sluba iSlovenský ervený krí. Neexistuje ani krízový komunikaný manuál s médiami na centrálnej, regionálnej a lokálnej úrovni. Minister poukazuje na potrebu vytvorenia národného havarijného plánu pre vetky druhy mimoriadnych havárií, vrátane havárií jadrových zariadení. Na základe týchto zistení navrhuje isté opatrenia na odstránenie nedostatkov. Priebene by sa mali nakúpi pre hasiov a policajtov osobné dozimetre, prostriedky na dekontamináciu, osobné ochranné pracovné prostriedky i detekná technika na meranie koncentrácií nebezpených látok. Vybraní zdravotnícki pracovníci by mali zase absolvova vzdelávanie v postupoch pri oetrovaní osôb zasiahnutých radianou haváriou.


Udialo sa vo svete

Zatkli jedného z popredných muov al-KáidyIslamabad (TASR) - Jedného z najvyie postavených predstaviteov teroristickej siete al-Káida, ktorý Zatkli jedného z popredných muov al-Káidy Islamabad (TASR) - Jedného z najvyie postavených predstaviteov teroristickej siete al-Káida, ktorý viedol výcvikový tábor v Afganistane, zatkli v Spojených arabských emirátoch a vydali do rúk pakistanskej justície, informoval vera tlaovú agentúru Associated Press minister informatiky ejk Raíd Ahmad. Zatknutie Kárího Sajfulláha Achtara je v poslednom ase najväou akciou v záahu proti prísluníkom al-Káidy, zdôraznil minister.SkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamouSkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamou Achtar viedol výcvikový tábor teroristov pre al-Káidu v afganskom meste Rikhór. Fanatickí moslimovia sa tam uili technikám únosov a vradenia, ako aj tradiným útoným spôsobom islamistických talibanských bojovníkov. V tábore bol poda vetkého pri výcviku prítomný aj éf al-Káidy Usáma bin Ládin a bývalý líder Talibanu Muhammad Umar. Tipujúci vyhral v lotérii miliardu Parí (TASR) - Tipujúci z juného Francúzska vyhral v európskej lotérii Euromilióny 24,7 milióna eur (asi 989 miliónov Sk). Je to druhá najvyia výhra v dejinách Francúzska, oznámila v sobotu spolonos Francaise des Jeux. Majite stávkovej kancelárie v juhofrancúzskom Vitrolles, kde bol výherný tiket podaný, vak oznámil, e astlivec si bude musie prís po peniaze osobne do Paría. "Tak veké eky na vidieku nevystavujeme," povedal Nicky DeBenedetti. Nebude ho to takmer ni stá, pretoe spolonos Francaise des Jeux mu preplatí cestu vlakom. Zdá sa, e Euromilióny tipujúcim prajú. Iba v máji vyhrali dvaja francúzski dôchodcovia a ich syn zatia rekordnú sumu 33,8 milióna eur (pribline 1,4 miliardy Sk). Izrael rozdáva obyvatestvu jódové tablety Tel Aviv (TASR) - Izraelská armáda zaala vera rozdáva uom bývajúcim v blízkosti jadrového centra pri meste Dimona na juhu krajiny jódové tablety, informoval hovorca armády idovského tátu. Tablety majú ochráni obyvateov pred radiáciou pri prípadných raketových útokoch na nukleárne centrum alebo pri zlyhaní a výbuchu reaktora. Pilulky nazvané Logol obsahujú jód, ktorý blokovaním títnej azy zabrauje absorpcii rádioaktívnych látok. Toto opatrenie je poda ministerstva obrany len preventívne a zatia neexistuje bezprostredné nebezpeenstvo, ktoré by mohol predstavova 40 rokov starý reaktor. Tablety budú miestnym obyvateom rozdáva v priebehu dvoch týdov. Liek dostanú dodatone aj udia, ktorí v ase oficiálneho rozdávania nebudú doma. Kurdi zaútoili na policajné stanice v Turecka Ankara (TASR) - tyria policajti boli vera zranení pri útoku dvoch kurdských povstalcov na policajnú stanicu v meste Mardin na juhovýchode Turecka. Útoníci z miesta inu uli. alí incident sa odohral v noci navera v meste Van v juhovýchodnej asti Turecka, kde priiel o ivot jeden kurdský rebel, ke sa aj so spoloníkom pokúal nastrai bombovú nálo pri miestnej policajnej stanici. Nálo vak vybuchla predasne, priom usmrtila jedného z páchateov. Jeho zraneného komplica polícia zadrala. Útoky kurdských povstalcov bojujúcich za autonómiu kurdskej meniny v Turecku sa v posledných týdoch zintenzívnili. Násilnosti sa vystupovali v dôsledku vypovedania jednostranného prímeria zo strany Kurdov. Delfíny chceli dvakrát "spácha samovradu" Miami (TASR) - Vye 30 drsnozubých delfínov dvakrát uviazlo na plytine na atlantickom pobreí na juhovýchode americkej Floridy. Tieto inteligentné a obratné morské cicavce sa znova vrhli na brehy iba 6,5 kilometra od prvého miesta, odkia ich udia úspene vrátili do mora. Veterinári a záchranári na mieste zásahu usúdili, e niektoré zo zvierat sa ete dajú zachráni, no alie treba utrati. Drsnozubé delfíny, ktoré sa vyskytujú v tropických a teplých moriach po celom svete, sa väinou vyhýbajú pobreiam. Vedci plánujú analyzova ich krv a urobi alie testy, aby stanovili príinu samodetrukného správania sa delfínov. Autor: ok Najdôleitejie správy z východu Slovenska ítajte naKorzar.sme.sk.