Ministri sa dohodli na kompromise pri jadrových záaových skúkach

Ministri zdôraznili, e testy nemôu v iadnom prípade vies k tomu, aby krajiny museli zatvori alebo nejakým zásadným spôsobom prehodnotili svoje elektrárne. LUXEMBURG, BRUSEL. Stretnutie ministrov Európskej únie pre oblas dopravy, telekomunikácií a energetiku v Luxemburgu sa nieslo v znamení nedávneho rozhodnutia Nemecka uzavrie vetky svoje jadrové elektrárne.SkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamouSkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamou Slovensko na Rade ministrov zastupoval tátny tajomník Ministerstva hospodárstva Kristián Taká. V rozhovore pre TASR tátny tajomník povedal, e z prerokovaných tém na luxemburskom stretnutí bola pre Slovensko zaujímavá debata o Návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o integrite a transparentnosti trhu s energiou. Toto nariadenie by sa malo ukoni ete za maarského predsedníctva Únie. Jeho dôleitos pozostáva v tom, e riei obchodovanie na trhu s plynom a elektrinou za úelom väej transparentnosti. Zaujímavejia debata bola o tzv. 'road map', ie cestovnej mape, ktorá sa snaí nartnú smerovanie Únie k nízkouhlíkovej ekonomike do roku 2050, povedal Kristián Taká. Poda cestovnej mapy by sa emisie v Európe mali zníi o 80 a 90 percent v porovnaní s dneným stavom. Je to akési odporúanie Únii, akým smerom by sa európska ekonomika mala ubera. Najzaujímavejie na dnených debatách bolo nedávne rozhodnutie Nemecka o odstavení jadrových elektrární do roku 2022. My sme zdôraznili to, o aj viaceré iné delegácie, e toto nemecké rozhodnutie sa dotýka nielen celého európskeho trhu z dôvodu zníenia cien elektriny ale vo vekej miere aj naich prenosových sústav, vysvetlil tátny tajomník. Poda jeho slov tým, e sa postupne nahradí jadro napríklad aj plynmi, tak sa zvýia energetické toky, ktoré vo vekej miere idú cez eskú republiku, Posko, ale aj Slovensko. Poiadal som Európsku komisiu, a priklonilo sa ku mne aj niekoko iných kolegov, aby vypracovala nejakú detailnejiu analýzu o tom, aký dopad bude ma vlastne nemecké rozhodnutie na Európu ako takú. A to nielen z trhového hadiska, ale aj z hadiska technického a bezpenostného, opísal svoju iniciatívu Kristián Taká. alou z dôleitých tém dneného stretnutia v Luxemburgu bola aj otázka záaových testov pre európske jadrové elektrárne. Väina krajín, ktoré majú jadro ako zdroj energie, napríklad Fínsko, védsko, Belgicko i Francúzsko podporujú, tzv. stress testy, ie záaové skúky. Dnes vak ministri zdôraznili, e tieto testy nemôu v iadnom prípade vies k tomu, aby jadrové krajiny museli zatvori alebo nejakým zásadným spôsobom prehodnotili svoje jadrové elektrárne. Veká debata bola o tom, za ím mono vníma najmä snahu EK a niektorých lenských krajín únie, aby sa testy nastavili tak, e by neposudzovali iba technické a bezpenostné parametre, ale aby zahali aj udský faktor. Teda prvky bezpenosti, ktoré môu zlyha pri teroristických útokoch, páde lietadle a podobne. "Slovensko je samozrejme pripravené na záaové skúky. V tejto fáze vak ilo ujasni si akú metodológiu zvoli, akou cestou sa pôjde. Bola snaha zakomponova do 'stress testov' aj udský faktor. My sme boli proti a mali sme podporu aj vekých krajín, ako je Británia a Francúzsko," opísal debaty Kristián Taká. Nakoniec ministri poda neho dospeli k akémusi kompromisu. Kompromis, poda ktorého ten udský faktor bude posudzovaný, ale v inej pracovnej skupine. "My sme s takýmto výsledkom relatívne spokojní. A príde aj podpora iných lenských krajín. My bezpenostné tandardy dodriavame a iniciatívu ohadom záaových skúok vnímame ako trochu politicky motivovaný moment," spresnil tátny tajomník.


ČSSD ve stavu klinické smrti: Banda švejků, kteří staňkují, honzují a tondují

Co by Zeman mohl chtít za odvolání Antonína Staňka? Odvolání šéfa NÚKIB Dušana Navrátila? Odvolání ředitele BIS Michala Koudelky? Nebo Rusy v Dukovanech? Podobně jako přímá volba prezidenta obnažila, co jsme zač, my Češi, jak si vybíráme, tak i ministr kulturyAntonín Staněkukázal, co jeČSSDzač, jak si vybírá, jak jedná. PředsedaJan Hamáčekpřece od začátku věděl, kdo je Staněk, už byla známa třeba jeho láska k rudému básníkovi Karlu Sýsovi a další věci. Proč byl vyslán na kulturu? Asi proto, že jí nerozumí, nechápe, kultura je pro něj Sýs. A teď je vedení strany paralyzováno, dostalo se do vlekuMiloše Zemana. Jaká absurdita, že 12. července půjde Hamáček se Staňkem na schůzku k Zemanovi, protože "pozvání prezidenta se přece neodmítá". V daném případě se musí odmítnout, strana Staňka nechce, je pro ni nekompetentní, konec. A pokud Babiš nejedná, měli sociální demokraté z vlády již odejít. Takhle se celé vedení ČSSD chová stejně jako Staněk, lavírují, staňkují, neschopní. Náramně to vystihl poslanec ČSSD a starosta NáchodaJan Birke: "Honzu Hamáčka v jeho práci předsedy ČSSD podporuji, zároveň se ale snažím chápat i Tondu Staňka,"řekl v rozhovoru pro Aktuálně.cz. Jo, to je ono, Honza a Tonda, staňkování, honzování a tondování a neschopnost cokoli udělat. Čekání na Godota Zemana, který ovšem plánuje vyslání ČSSD kamsi mimo sněmovnu. Birke je považován za výrazného sociálního demokrata (však si ho k sobě vytáhl už premiér Paroubek coby ředitele kabinetu předsedy vlády), byl místopředsedou strany i šéfem klubu poslanců. O Staňkovi čerstvě řekl: "Kariérista určitě není, je to čestný chlap, který nesnáší lež." Těžko uvěřitelné, leč velmi ilustrativní. Staněk není kariérista? Podal demisi, ale židle ministra se drží jak asfalt podrážky. Není kariérista, ale přilepil se na Zemana, který si ho dobře vybral, jedná přesně podle jeho vůle, zjevně věří, že by mohl být i v dalším kabinetu po odchodu ČSSD z vlády (pokud k němu vůbec dojde). Staněk čestný? Rozuměj férový? Odvolal ředitele Národní galerie PrahaJiřího Fajtaa vůbec mu nedal šanci se bránit, nedlouho předtím odvolání popřel. Čestný? Podal demisi k 31. 5. 2019… Chlap? Birke vůbec neví, co říká. Tenhle "čestný chlap" rozkládá ČSSD přesně podle intencí Miloše Zemana. Kdyby byl skutečně čestný, přestane do vlády chodit a nebude napadat Hamáčka i další kolegy. A ještě Birke: "Pro ČSSD jsou nyní klíčové dva termíny, a to je 12. červenec, kdy bude setkání u pana prezidenta, a ještě podstatnější bude 15. červenec, kdy bude v Lidovém domě jednání předsednictva strany. Myslím, že bychom se měli ze všeho nejvíce soustředit na to, abychom znali všechna fakta a mohli se 15. července rozhodnout co nejlépe, zda ve vládě zůstat, nebo z ní odejít." V čem je tak klíčový 12. červenec, tedy "usmiřovací schůzka" u Zemana? ČSSD Staňka nechce, Andrej Babiš požádal o jeho odvolání, podle ústavy měl Zeman Staňka dávno odvolat a jmenovat Michala Šmardu. Na ústavu ale kašle i sociální demokracie, jinak by už z vlády odešla. O ústavu jde v téhle nechutné hře víc než o krachující oranžovou partaj. Na té schůzce není klíčového zhola nic, je to jen Zemanova taktika, jak věci protahovat, stát v centru pozornosti, zesměšňovat Hamáčka a Babiše. Staněk je pro něj jen trocha písku, kterou sype do ústavního stroje. O pátku 12. července tweetoval i Staněk: "Co vzít poslední zbytky rozumu do hrsti a začít přemýšlet konečně strategicky, bez hysterie a siláckých gest? Znovu říkám: ŽÁDNÉ RACIONÁLNÍ ŘEŠENÍ SOUČASNÉ 'krize' BLOKOVAT NEBUDU A RÁD BYCH VŠECHNY VYZVAL, AŤ VYČKAJÍ DO SCHŮZKY S PANEM PREZIDENTEM 12. 7." Všimněte si, jak ministr kultury - nachlup stejně jako trollové - používá Caps Lock. Aby nám něco naprosto zásadního náhodou neuniklo! Pokud by předseda Hamáček vyšel ze schůzky se Zemanem a Staňkem s tím, že prezidentovi ustoupí (rozuměj "usmíří se", ačkoliv nejde o usmiřování, ale o to, že je ministr Staněk nekompetentní a strana ho na postu nechce), ČSSD to může v klidu zabalit. Přestala by existovat. Už takhle je její vedení jen banda švejků. Staňkování se pokusí s prosíkem ve čtvrtek večer ukončit ještě premiér, jak víme, požádal o osobní schůzku s prezidentem. Babiš je obchodník, co tedy za odvolání Staňka (záchranu vlády) může nabídnout? Přesnější je otázka, co může Zeman chtít. Odvolání šéfa Národního úřadu pro kybernetickou a informační bezpečnostDušana Navrátilaza jeho vystoupení proti čínské firmě Huawei? Odvolání nenáviděného ředitele Bezpečnostní informační službyMichala Koudelkyza jeho práci proti ruským špionům a za to, že si ho cení americké tajné služby? Kšeft s Dukovany a účastí Rusů, kteří jsou vyhodnocení jako zásadní bezpečnostní riziko. Ano, toto hrozí. Toto vše může být ve hře, politicky "zobchodováno". Toto vše dává v sázku vicepremiér Hamáček, když setrvává ve vládě a nechává prezidenta cupovat ústavu. Kdyby býval byl hned na začátku nekompromisní (buď Staněk, nebo my), Zemanův nástroj už na kultuře dohrál.


Slovensko má na likvidáciu jadra vye 1,4 miliardy eur

Slovensko má z roka na rok viac prostriedkov na likvidáciu jadra. Na takzvaný zadný palivový cyklus má naa krajina v súasnosti viac ako 1,4 miliardy eur. Toko prostriedkov ako prebytok toti evidoval na svojom úte Národný jadrový fond (NJF) ku koncu vlaajka. Pred iestimi rokmi sme mali na likvidáciu jadra nieo vye 800miliónov eur a pred rokom zhruba 1,3miliardy eur. Finanné prostriedky sú disponibilným a vyuiteným zdrojom financovania na vyraovanie jadrových zariadení a na nakladanie svyhoretým jadrovým palivom a rádioaktívnymi odpadmi, uviedol NJF vo svojej výronej správe. Vminulom roku Slováci zaplatili vo svojich útoch za elektrinu na zadný palivový cyklus viac ako 65miliónov eur. Vmedzironom porovnaní to predstavuje pokles ovye dva milióny eur. Okrem spotrebiteov na likvidáciu jadra prispievajú aj prevádzkovatelia jadrových zariadení. Tí odviedli vminulom roku do NJF vye 60miliónov eur, o vmedzironom porovnaní predstavuje pokles onecelé dva miliónyeur. Spotrebitelia platia vsúasnosti vcenách elektriny 3,21eura za kadú odobratú megawatthodinu. Prevádzkovatelia platia do Národného jadrového fondu roný fixný poplatok vo výke 14,6tis. eur za kadý megawatt intalovaného výkonu, priom táto suma je kadorone valorizovaná oinfláciu. Prevádzkovatelia jadrových zariadení platia aj variabilný príspevok, ktorý je stanovený vo výke 5,95% zpredajnej ceny elektriny vyrobenej vjadrovom zariadení za uplynulýrok. Prostriedky na likvidáciu jadra spravuje Ministerstvo hospodárstva SR. Rezort ich následne mesane prevádza na úet NJF. Národný jadrový fond vznikol vroku 2006.Úelom jadrového fondu je sústreova finanné prostriedky vyzbierané od prevádzkovateov jadrových zariadení, ako aj od samotných spotrebiteov elektrickej energie. Národný jadrový fond tieto prostriedky poskytuje na rieenie tzv. historického dlhu, ktorý vznikol pri tvorbe zdrojov urených na krytie nákladov záverenej asti jadrovej energetiky zdôvodu neakumulovania finanných zdrojov na záverenú as jadrovej energeti


Za haváriu ruskej jadrovej ponorky u obvinili jedného lena posádky

Ruské úrady obvinili námorníka ruskej jadrovej ponorky Nerpa zo zodpovednosti za haváriu, pri ktorej tento mesiac zahynulo ... MOSKVA. Ruské úrady obvinili námorníka ruskej jadrovej ponorky Nerpa zo zodpovednosti za haváriu, pri ktorej tento mesiac zahynulo 20 osôb. Oznámila to dnes tlaová agentúra RIA Novosti. Poda tátnej tlaovej agentúry Dmitrij Grobov elí päronému trestu.SkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamouSkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamou Grobova obvinili z toho, e na úplne novej ponorke spustil protipoiarny systém, ktorý zaal chrli jedovatý plyn, následkom oho sa udusilo 20 udí a priotrávilo sa alích najmenej 21. K udalosti dolo 9. novembra poas testovacej plavby v Japonskom mori. Napriek vzneseniu obaloby ruskí vyetrovatelia stále preverujú alie moné verzie neastia. Námorníci minulý týde uviedli, e za haváriu môe chyba v poítaovom programe plavidla, ktorý pouili prvýkrát. Ten elektronicky spúa protipoiarny systém. Program sa údajne u predtým neosvedil pri previerkach v prístave. Odborník, ktorý si neelal by menovaný, povedal, e v protipoiarnom systéme pouili lacnejí a jedovatý druh freónu - trichlórotrifluoretán (C2F3C13).


Atak na rosyjską elektrownię atomową? Ostre słowa Zacharowej

Jeden z ukraińskich dronów z materiałami wybuchowym rozbił się w magazynie odpadów nuklearnych elektrowni jądrowej Kursk - przekonuje rzeczniczka rosyjskiego MSZ Maria Zacharowa. Według niej uszkodzona została ściana magazynu. Jeden z ukraińskich dronów z materiałami wybuchowym rozbił się w magazynie odpadów nuklearnych elektrowni jądrowej Kursk - przekonuje rzeczniczka rosyjskiego MSZ Maria Zacharowa. Według niej uszkodzona została ściana magazynu.Wojna w Ukrainie. Śledź najnowsze informacje w naszej RELACJI NA ŻYWOWiele informacji podawanych przez rosyjskie media lub przedstawicieli władzy to element propagandy. Takie doniesienia są częścią wojny informacyjnej prowadzonej przez Federację Rosyjską.W czwartek wieczorem rosyjski MON poinformował, że ukraiński dron został przechwycony w pobliżu miejscowości Kurczatow, gdzie znajduje elektrownia jądrowa Kursk. Biuro prasowe stacji przekazało, że nie było żadnych uszkodzeń.Jak poinformowała jednak rzeczniczka rosyjskiego MSZ Maria Zacharowa, jeden z dronówmiał uderzyć w magazyn z odpadami nuklearnymi, uszkadzając jego ścianę, a kolejne dwa w budynki administracyjne. Przekonuje, że w ataku zostały wykorzystane "komponenty dostarczone przez kraje zachodnie".Dalsza część artykułu pod materiałem wideo- To, co się wydarzyło, dowodzi, że dla zbrodniczego reżimu w Kijowie nie ma żadnych ograniczeń, w tym w zakresie popełniania aktów terroryzmu nuklearnego.Nie mogli nie zdawać sobie sprawy, że konsekwencją nalotu dronów może być katastrofa nuklearnana pełną skalę, która dotknie terytoria wielu krajów - powiedziała.- Wzywamy wszystkie rządy do potępienia barbarzyńskich działań - podkreśliła.Elektrownia jądrowa Kursk znajduje się około 110 kilometrów od granicy z Ukrainą. To jedna z najpotężniejszych stacji w kraju.Zaledwie kilka dni temu Rosjanie przeprowadzili atak przy użyciu dronów w regionie Chmielnickiej Elektrowni Jądrowej w Ukrainie. Uszkodzone zostały linie energetyczne, ale władze przestrzegały, że kolejne takie ataki mogą przynieść znacznie poważniejsze skutki.Od początki inwazji na Ukrainę Rosjanie celowali w rejon elektrowni jądrowych. Głośno było o walkach w pobliżu Zaporoskiej Elektrowni Atomowej w Enerhodarze. Placówka jest obecnie pod kontrolą agresorów.Czytaj więcej:Nowa gra jądrowa. Putin nacisnął na Dumę. "Decyzja może wywołać alarm"Kremlowska propagandystka wzywa do użycia broni nuklearnej. "Nie stanie się nic strasznego"


Német számvevőszék: Berlin folyamatosan távolodik a klímavédelmi céloktól!

A Paks II. Atomerőmű megépítést ellenző hazai baloldal példaként állítja a magyar kormány elé Németországot, ahol az atomerőművek leállításával és a megújulók erőltetett fejlesztésével úgymond garantálható az ellátásbiztonság, a versenyképesség és a klímavédelmi célok elérése. Nos, ma a németek ott tartanak, hogy a fenti célokból semmi sem valósult meg náluk. A német lakossági fogyasztók és az iparvállalatok súlyos áram- és gázhiánnyal, valamint sokkoló energiaárakkal kénytelenek szembesülni. A német Szövetségi Számvevőszék már eddig isbíráltaa német klíma- és energiapolitikát. A legújabb, néhány nappal ezelőtt megjelent jelentésében azonban már kifejezetten kemény kritikát fogalmazott meg a testület: a klímavédelmi intézkedések nagyrészt hatástalanok és koordinálatlanok. Németország a jelenlegi energiapolitika mellett még jobban eltávolodik a szén-dioxid-kibocsátás-csökkentési céloktól. Döbbenetes, de a számvevőszék még a klímavédelem területére befolyó támogatásokat is károsnak minősíti a célok elérése szempontjából. A német Szövetségi Számvevőszék elnöke, Kay Scheller az aktuális, néhány nappal ezelőtt megjelentkülönjelentésselkapcsolatban kiemelte: „Németország klímavédelmi céljai veszélyben vannak. A szövetségi kormány mindeddig nem ellenőrizte megfelelően a klímavédelmi politikáját.Szinte minden klímavédelmi intézkedésből hiányoznak az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának csökkentésére vonatkozó előírások. Ezenkívül nincs áttekintés a kiadások és bevételek éghajlatra gyakorolt hatásáról aszövetségi költségvetésben." Vagyis az Energiewende – hiába tolnak bele állami eurószázmilliárdokat - épp a klímavédelmi célok elérését nem szolgálja!!! Németország 2045-ig szeretné elérni a klímasemlegességet, de 2030-ra már legalább 65 százalékkal kevesebb szén-dioxid-kibocsátást szeretne elérni az 1990-es bázisévhez viszonyítva. E kötelezettség teljesítése érdekében a szövetségi kormány különböző klímavédelmi programokat indított. Az aktuális számvevőszéki jelentés szerint azonban Németország az eddigi intézkedésekkel azt kockáztatja, hogy jelentősen elmulasztja a 2030-ra kitűzött klímavédelmi célt. A megcélzott 65 százalékos szén-dioxid-kibocsátás-csökkenés helyett – az 1990-es bázisév alapján – csak 49 százalékot várnak. Ez 16 százalékkal kevesebb az eredeti célnál, ezért további erőfeszítésekre van szükség. Az új szövetségi kormány nagyobb sebességet és további intézkedéseket jelentett be. Ettől függetlenül meg vagyunk győződve arról, hogy ez önmagában nem lesz elég – mondta Scheller az eddigi gyenge ellenőrzésre és koordinációra utalva. Németországban eddig nem volt megfelelő a klímavédelem ellenőrzése a következő okok miatt: A német szövetségi kormány jelenleg évente eurómilliárdokat költ a klímavédelmi programokra. Ugyanakkor ezek közül csak néhány intézkedés csökkenti ténylegesen az üvegházhatású gázok kibocsátását. A 2030-ig szóló klímavédelmi program 96 intézkedéséből feltehetően csak 4 vezet egyáltalán jelentős kibocsátáscsökkentéshez. Ezek főként a szénerőművi áramtermelés csökkentéséhez, illetve megszüntetésez, valamint a megújuló energiaforrások bővítéséhez kötődnek. Mindezekre tekintettel a számvevőszék megítélése szerint minden klímavédelmi intézkedést azonnal felül kell vizsgálni. A jövőben a szövetségi kormánynak csak olyan intézkedéseket kellene finanszíroznia, amelyek kimutathatóan és gazdaságosan hozzájárulnak az üvegházhatású gázok kibocsátásának csökkentéséhez. Kulcsfontosságú, hogy konkrét csökkentési célokat tűzzenek ki. Ez lehetővé teszi a célorientált szabályozást: ha a várt csökkentés nem nyilvánvaló, a szövetségi kormány módosíthatja vagy megszüntetheti a klímavédelmi intézkedést, vagy további intézkedéseket hozhat. Milliárdok a klímavédelem mellett és ellene A jelentés azt is kifogásolja, hogy a szövetségi kormány meghiúsítja a drága klímavédelmi intézkedéseit azzal, hogy továbbra is milliárdos klímakárosító támogatásokat engedélyez. A német pénzügyminisztérium szerint a tavalyi 16 milliárd eurós pénzügyi támogatás pozitív kapcsolatban állt a német környezetvédelmi és klímacélokkal. Ezzel szemben a Szövetségi Környezetvédelmi Ügynökség 2018-ban 65 milliárd eurós támogatást minősített környezetkárosítónak! A Szövetségi Számvevőszék e támogatások csökkentését javasolja. A Szövetségi Számvevőszék különösen a klímapolitika tárcaközi koordinációjában látja az előrelépés szükségességét, hiszen eddig csak az „árnyékban létezett" az úgynevezett klímakabinet. A legutóbbi törvényalkotási időszakban a klímavédelmi tevékenységet kellett volna ellenőriznie, koordinálnia, de csak egyszer ülésezett. A klímavédelem fontosságára és a cselekvési kényszerre tekintettel azonban elengedhetetlen a folyamatosan működő, szorosan összefüggő koordináció. Ez a számvevőszéki jelentés is egyértelműen mutatja azt, hogy Németország eddigi, politikai alapú energetikai kísérletezgetése teljes kudarc és immár a német klímapolitikai intézkedéseket is súlyos kritika éri. A jelentés kötelező olvasmány a Paks II. Atomerőmű megépítését ellenző magyar baloldali politikusoknak, miután nyilvánvaló, hogy az atomerőművek leállítása a stabil energiaellátás veszélyeztetése mellett lehetetlenné teszi a klímacélok elérését. Hárfás Zsoltatomenergetikai szakértőazatombiztos.blogstar.huoldal szerzője


Havlíčkova změna pravidel nahrává Rosatomu. Místo sebe do tendru může vyslat náhradu

Změna mantinelů, podle kterých vláda chce vypsat tendr na dostavbu Dukovan, dle zjištění Respektu a Aktuálně.cz nahrává Rosatomu. Tajné služby varují před tím, aby stát Rusko k zakázce přizval. Dle nových pravidel ale Rosatom může poskytnout licenci na svůj reaktor jiné firmě. A ta by se mohla přihlásit. Faktickým dodavatelem technologií budou ale Rusové. Stát tím kontrolu neztrácí, říká ministr. Když minulý týden vicepremiér Karel Havlíček (ANO) udělal nečekaně změnu v připravovaném jaderném tendru na dostavbu Dukovan, největší pozornost vyvolalo rozhodnutí oslovit s bezpečnostním dotazníkem i ruský Rosatom. A to bez schválení vládou. Před přizváním Rosatomu do soutěže opakovaně varují české tajné služby. Podle nich hrozí, že Rusko bude prostřednictvím strategické zakázky za minimálně 200 miliard korun Česko vydírat. Jeden z představitelů Rosatomu čelí západním sankcím za podíl na otravě opozičního politika Alexeje Navalného. Firma také obhospodařuje ruský jaderný arzenál mířící na země NATO. Situace se ale zklidnila v pondělí, když se vláda po silné veřejné kritice a protestech opozice zavázala, že další kroky bude koordinovat s bezpečnostními složkami. Za zády dosavadního jaderného zmocněnce Jaroslava Míla ovšem dle pátrání Respektu a Aktuálně.cz udělalo ministerstvo ještě další méně nápadnou změnu v mantinelech tendru. Ta ale v budoucnu dle obav části opozice a expertů může umožnit Rosatomu prokličkovat mezi zákazy českých bezpečnostních institucí a tendru se fakticky zúčastnit. Z ne úplně jasných důvodů totiž ministerstvo v zadávací dokumentaci, která čítá na pět tisíc stran textu, změnilo definici oprávněného nabízejícího - tedy právě toho, kdo se do tendru může přihlásit. Zatímco doposud šlo jen o společnost vlastnící know-how a práva k dodávané technologii a projektu jaderného reaktoru, změnou ministr Havlíček povolil i přihlášení držitelům licence na takovou technologii. Tedy jakékoliv firmě, kterou si Rosatom vybere, aby se do tendru přihlásila místo něj, a licenci jí propůjčí. Ta by ale fakticky posloužila jen jako prostředník. Byla by totiž plně závislá na schopnostech a zdrojích ruského Rosatomu. Právě před takovým scénářem varuje část opozice i expertů. "Tato změna je zřejmě záměrná, otevírá možnost formálně licenci Rosatomu převést na jakoukoliv evropskou firmu, možná to mají už domluvené," konstatovala opoziční poslankyně a členka Stálého výboru pro výstavbu nových jaderných zdrojů (SVVNJZ) Helena Langšádlová (TOP 09). I proti náhlé změně definice možných uchazečů minulý pátek protestoval v dopise adresovaném Bezpečnostní radě státu a jejímu předsedovi Andreji Babišovi (ANO) vládní jaderný zmocněnec Jaroslav Míl. V pondělí ho vláda na návrh ministra Havlíčka odvolala. Vicepremiér to veřejně zdůvodňoval zejména tím, že Míl nemá potřebnou bezpečnostní prověrku. Ten ale řekl, že ji nepotřebuje a poslední dva roky, co svou funkci vykonával, ji vláda po něm nepožadovala. Aktuálně.cz a Respekt rovněž oslovily ČEZ, který je podle Míla pod změněnými podmínkami, které Havlíček předložil, podepsaný. "Poptávková dokumentace se upřesňovala na základě diskusí s uchazeči a se zástupci státu. V minulém roce jsme několikrát jednali se všemi uchazeči, ti nám potvrdili, že přesné složení dodavatelského řetězce (hlavní dodavatel/subdodavatelé, popř. konsorcia) budou ustanovena až na základě znalosti technických a komerčních požadavků v poptávkové dokumentaci," reagoval mluvčí polostátní firmy Ladislav Kříž. Podobně i ministr Havlíček tvrdí, že se změnou pokouší usnadnit situaci všem uchazečům, nikoliv jen Rosatomu. "Tímto postupem chceme zachovat otevřený přístup ke všem dodavatelům a předejít situaci, kdy by některý z těchto uchazečů nemohl nabídnout produkt jen z takovýchto formálních důvodů. Naše kontrola nad projektem a naše práva zůstávají zachována. Stát může kdykoliv z důvodu zajištění bezpečnostních zájmů intervenovat, v každém případě vláda bude schvalovat seznam uchazečů, kteří budou přizváni do výběrového řízení, respektive dá svůj souhlas se zahájením tendru," uvedl Havlíček. Sám Rosatom už dříve naznačil, že je připravený na scénář, že velkou část stavby budou dělat západní firmy. "Rosatom je připravený na dodavatelskou strukturu, která bude v případě Dukovan klást důraz na vysokou míru české a evropské lokalizace," uvedlv rozhovorupro Seznam Zprávy ředitel české pobočky Rosatom Central Europe Zdeněk Šíma. Právě to, že si část ze stamiliardového koláče za výstavbu ukousnou české firmy, je jedním z argumentů, které při prosazování Rosatomu používá i prezident Miloš Zeman. "Rosatom zatím neobdržel oficiální požadavky od české strany, takže nemáme informace o tom, jaké formulace jsou použity. Naše rozhodnutí uděláme až na základě obdržené dokumentace a podmínek", odpověděl Aktuálně.cz a Respektu ve čtvrtek odpoledne Šíma. Co přesně vláda změnou sleduje, kdo a proč ji inicioval, není jasné. Změny vznikly bez konzultace s výborem pro výstavbu jádra, kde působí nejen vládní ministři, ale i představitelé parlamentních opozičních stran. A jejich původ nezná ani dosavadní vládní jaderný zmocněnec Míl. Dle něj ještě na jednání, které vedl 11. března, byla domluvená jiná dokumentace bez těchto změn. S novou verzí podle něj přišla polostátní firma ČEZ, která by z pověření vlády měla reaktor soutěžit. "Byl jsem překvapený, že když jsme se 11. března za účasti a souhlasu vicepremiéra Havlíčka na něčem domluvili, tak jsme 19. března obdrželi něco zcela jiného. Takovou úpravu neuděláte za 48 hodin. Změna zadání podle mě musela padnout už kolem 11. března," uvedl vrozhovoru pro Respekt a Aktuálně.czMíl s tím, že se o zasedání Bezpečnostní rady státu a následně i vlády, která v pondělí změny projednávala, dozvěděl z médií. Zda nová změna skutečně zjednoduší účast v připravovaném jaderném tendru právě ruskému Rosatomu, není jasné. Vláda totiž stále nemá finální pravidla, která by měla reflektovat bezpečnostní varování tajných služeb. Mimo jiné i to, zda bude přípustné, aby Rosatom figuroval v pozici subdodavatele vítězné firmy. Míl si v dopise vládě stěžuje, že nové podmínky "zcela zbytečně zamlžily i definici dodavatele řídicích systémů", místo aby jasně řekly, že musí být ze zemí NATO či Jižní Koreje. Nahrát podle expertů, s nimiž reportéři mluvili, může i další změna, kterou Havlíček na poslední chvíli udělal. Ministr počítá s tím, že po půlročním prostoru na vypracování odpovědí zmiňovaného bezpečnostního dotazníku dostanou zájemci na zhotovení samotných nabídek jen půl roku. To je o šest měsíců méně, než stát doposud avizoval. Nicméně taková změna pravidel hry může část zájemců odradit od toho, aby se vůbec přihlásili a utratili tak stamiliony za přípravu. "Každá z těch stran počítá s roční lhůtou. Plánuje na to lidi, plánuje na to peníze, plánuje na to rozdělení činností a aktivit jednotlivých odborných útvarů. Není to tak, že si vzpomeneme a uchazeči najednou stovce lidí řeknou, že mají zastavit práce na rozpracovaných projektech a začít dělat na něčem jiném," potvrdil Míl. A pokračuje: "Takto to v žádné ze čtyř uvažovaných firem nefunguje. Mám veliké obavy, zda změna postupu, o které nikdo z dodavatelů nebyl informován a dovídají se o ní z médií, nevytvořila u vedení potenciálních dodavatelů určitou nejistotu, která povede k menší pozornosti věnované našemu projektu," řekl bývalý jaderný zmocněnec vlády. Široká politická shoda na projektu, který Česko má dle plánu budovat a provozovat další desítky let, se rozpadla. Senát na svém řádném zasedání tento týden Rusko označilo za bezpečnostní hrozbu a vládu vyzval, aby ho do tendru nezvala. Předsedové pěti opozičních stran ve čtvrtekvyzvali premiéra Andreje Babiše, aby kvůli postupu s tendrem na stavbu nového bloku Jaderné elektrárny Dukovany podal návrh na odvolání ministra průmyslu a obchodu Havlíčka z vlády. Lídři ODS, Pirátů, KDU-ČSL, TOP 09 a STAN také slíbili, že pokud by po volbách byli ve vládě, dali by šanci jen firmám, které nepředstavují geopolitické a bezpečnostní riziko. Podle informací Respektu a Aktuálně.cz proti účasti Rosatomu v soutěži protestovali u ministra Havlíčka i zástupci americké ambasády. Zdůrazňovali, že Rusko je nepřátellský stát NATO a upozorňovali i bezpečnostní rizika.


Civilek mentek neki a Paks II engedélyezésének

Kövesse az Indexet Facebookon is! Fellebbezést nyújtott be az Országos Környezetvédelmi és Természetvédelmi Főfelügyelőséghez Paks II környezetvédelmi engedélye ellen a Greenpeace Magyarország és az Energiaklub. A két civil szervezet szerint súlyos felelőtlenség volt, hogy a hatóság kiadta az engedélyt a tervezett új erőműnek, mert a szervezetek szerint az engedélyt megalapozó környezetvédelmi hatástanulmányban kirívóan jogsértő részeket és hiányosságok vannak. A Greenpeace és az Energiaklub szerint a hatóságok által megfogalmazott követelmények sok esetben nem számonkérhetőek, például nincsenek egyértelmű előírások a Paks II leszerelésére, leállítására, felhagyására vonatkozóan. A Paks II beruházás környezetvédelmi hatástanulmánya emellett a civilek szerint nem ad egyértelmű választ arra, hogy A szervezetek szerint a hatástanulmány alapján nem lett volna szabad megadni az engedélyeket. A Greenpeace és az Energiaklub közös közleménye szerint pedig "az atomerőmű bővítése teljesen feleslegessé válna, ha a kormány elkezdené fejleszteni a biztonságos, tiszta és versenyképes megújuló energiaforrások hálózatát, mely Magyarország orosz energiafüggőségét is csökkenteni tudná". A külügyminiszter a Roszatom vezetőivel is tárgyalt. Ezáltal tovább erősödik az energiaellátás biztonsága, és az ország függetlensége. A helyszínen jelenleg amerikai, német és francia cégek is dolgoznak. Kövesse az Indexet Facebookon is!


Elektrownia atomowa w Bułgarii. Jest wniosek o referendum

Opozycyjna Bułgarska Partia Socjalistyczna przekazała ponad 770 tys. podpisów pod wnioskiem o zorganizowanie referendum o przyszłości energetyki jądrowej w kraju. Byłoby to pierwsze ogólnokrajowe referendum po zmianach politycznych w 1989 r. Konstytucja bułgarska wymaga co najmniej 500 tys. podpisów. Po sprawdzeniu autentyczności podpisów, konstytucja zobowiązuje prezydenta do rozpisania referendum.Lewica postanowiła przystąpić do zbiórki podpisów po marcowej decyzji centroprawicowego gabinetu Bojko Borysowa, by zrezygnować z budowy drugiej elektrowni atomowej w Belene nad Dunajem.Projekt miał realizować rosyjski Atomstrojeksport. Z powodu luk we wstępnej umowie cena budowy dwóch reaktorów w łącznej mocy 2000 megawatów z 3,9 mld wzrosła do 6,3 mld euro i to bez kosztów towarzyszącej infrastruktury. Według obecnych władz bułgarskich cena jest zbyt wysoka i obciąża następne pokolenia.Broniąc projektu, lewica podkreślała, że w przedsięwzięcie zainwestowano już 1 mld euro, a po zerwaniu umów Bułgaria będzie musiała wypłacić wysokie odszkodowania.Referendum ma jednak dotyczyć nie tylko losu elektrowni w Belene, a generalnie przyszłości energetyki jądrowej w kraju - podkreślił w przemówieniu w parlamencie w piątek lider lewicy Sergiej Staniszew._ - Tak ważna sprawa jak rozwój energetyki atomowej nie może być decydowana przy zamkniętych drzwiach _ - dodał. Od 1 lipca w Bułgarii cena energii elektrycznej wzrosła o 13 proc. dla odbiorców indywidualnych i 16 proc. dla biznesu, co prawdopodobnie pomogło opozycji przy zbiórce podpisów.


V budovách mateřské a základní školy v Rotavě zjistili zvýšený výskyt radonu

Ve škole i školce v Rotavě opakovaná měření potvrdila zvýšený výskyt radonu. Město hledá způsob, jak situaci vyřešit. Pomohla by protiradonová opatření, na která teď shání město peníze.Výskyt nebezpečného radonu řeší mateřská a základní škola v Rotavě. Zvýšené hodnoty tam naměřil Státní ústav radiační ochrany a také Státní úřad pro jadernou bezpečnost.I když se vedení města zabývá problémem dlouhodobě, pro některé rodiče je zjištění novinkou. O tom, že se aktuální stav po letech znovu zhoršil, nemají tušení. A to ani přesto, že jejich děti tráví v budovách podstatnou část dne.O zvýšení hodnot informovalo vedení města s tím, že opravy by stály 10 milionů korun. Nezávislý starosta Michal Červenka se Českému rozhlasu blíž k celé situaci odmítl vyjádřit. Zvýšené hodnoty posledních měření přes 300 becquerelů potvrdil Státní úřad pro jadernou bezpečnost i Státní ústav radiační ochrany.„Měření probíhala v předcovidové době. To poslední potvrdilo, že stávající vzduchotechnika z 90. let už nemá dostatečný výkon a je potřeba provést nějaké technické opatření, které bude snižovat množství radonu vstupujícího do školy,“ uvedla pracovnice ústavu Ivana Fojtíková.Pro jak velké opravy se Rotava rozhodne, zatím není jasné. Ze zákona musí ale město provést alespoň protiradonová ozdravná opatření.Radioaktivní plyn radon při vyšší koncentraci zvyšuje riziko výskytu rakoviny, hlavně plicní. Radon vzniká rozpadem radia a uranu a postupně zaniká dalším rozpadem.


Kazahsztán csatlakozik az orosz urándúsítóhoz

Kövesse az Indexet Facebookon is! Nazarbajev elnök "úgy döntött, Kazahsztán csatlakozik ahhoz az orosz kezdeményezéshez, amely szerint nukleáris fűtőanyaggal kapcsolatos szolgáltatásokat nyújtó, többek között urándúsító nemzetközi központot létesítenek orosz területen" - mondta Putyin orosz elnök. Az elképzelés szerint a Nemzetközi Atomenergia-ügynökség védnöksége alatt létrehozandó oroszországi központ kizárólag polgári célokra felhasználható, gyengén dúsított uránnal látná el az erre igényt tartó országokat anélkül, hogy azok hozzáférnének az atomfegyvergyártás szempontjából kényesnek számító technológiákhoz. Kazahsztán Oroszország egyik fontos uránimportőre. A közép-ázsiai ország rendelkezik a világon fellelhető urániumkészletek több mint ötödével. Putyin és Nazarbajev kedden egy kazah-orosz gazdasági fórumon vettek részt Uralszkban, Kazahsztán északnyugati részén. Kövesse az Indexet Facebookon is!


Bencze Gyula

Kell-e félnünk a nukleáris energiától? vissza az előadásra


Pół wieku Marii w stanie krytycznym. Urodziny jedynego reaktora jądrowego w Polsce

Jedyny działający w Polsce reaktor jądrowy obchodzi właśnie jubileusz. Choć to przede wszystkim urządzenie badawcze, które nie dostarcza energii elektrycznej, wielu Polaków sporo mu zawdzięcza. Dlaczego? Maria z podwarszawskiego ośrodka Otwock-Świerk wytwarza radioizotopy do diagnozowania nowotworów oraz do radioterapii, tym samym ratując życie i zdrowie pacjentów. Robi to od pół wieku, bowiem Maria po raz pierwszy osiągnęła tzw. stan krytyczny pół wieku temu. "Stan krytyczny" to groźnie brzmiące określenie, ale oznacza po prostu odpowiednie warunki dla samopodtrzymującej się reakcji łańcuchowej. Naukowcy w Marii uzyskali go 18 grudnia 1974 r. – dokładnie 17 minut po północy. Nastąpiło to ponad cztery lata po rozpoczęciu budowy reaktora w ówczesnym Instytucie Badań Jądrowych w Otwocku-Świerku pod Warszawą. Imię jubilatki to upamiętnienie Marii Skłodowskiej-Curie, laureatki Nagrody Nobla z fizyki i z chemii. Pierwotnie zadaniem Marii było wspieranie "starszej siostry" – o imieniu Ewa (od słów "eksperymentalny, wodny, atomowy"). To Ewa była pierwszym reaktorem atomowym w Polsce, wykorzystywanym do badań naukowych (od 1958 r.). Także ona służyła przede wszystkim wytwarzaniu radioizotopów, przeznaczonych dla medycyny i przemysłu. Naukowcy wyłączyli Ewę – ze względu na zużycie – w 1995 r. W przeciwieństwie do pochodzącej ze Związku Radzieckiego Ewy reaktor Maria był zaprojektowany i zbudowany w całości przez polskich specjalistów. Jak wylicza Narodowe Centrum Badań Jądrowych (NCBJ) – czyli rządowa jednostka naukowców zarządzająca obecnie Marią – jeden tydzień pracy tego reaktora to pomoc dla 100 tys. pacjentów na całym świecie. Maria to znaczący producent jodu-131, stosowanego w diagnozie i leczeniu chorób tarczycy, zaspokaja też między 10 a 20 proc. globalnego zapotrzebowania na molibden-99, który jest wykorzystywany w diagnostyce i terapii onkologicznej. Oprócz tego Maria ma znaczenie dla badań naukowych i kształcenia nowych specjalistów, także w perspektywie budowania w Polsce elektrowni atomowej. NCBJ zapowiada, że Maria będzie mogła pracować co najmniej do lat pięćdziesiątych XXI wieku – za sprawą szeregu modernizacji, które zakończyły się w 2023 r. Dotyczyły one głównych rozdzielni oraz sterowni reaktora, a także układów pomiarowych i chłodni wentylatorowej. Mimo niedawnej modernizacji czas przed jubileuszem nie był dla Marii spokojny. W kwietniu 2023 r. dyrektor NCBJ otrzymałlist od pracowników obsługujących reaktor pod Warszawą, w którym prosili oni o podwyżki, ponieważ ich pensje "zbliżają się do płacy minimalnej". Według autorów listu problemem miało być wtedy również zatrudnienie nowych pracowników – na tyle poważnym, że grożącym nawet wyłączeniem Marii. Natomiast przed samym jubileuszem głos (w wypowiedzi dla PAP) zabrał sam dyrektor NCBJ, prof. Krzysztof Kurek, narzekając, że reaktor w Świerku nigdy nie miał stabilnego finansowania – a przy rocznym koszcie utrzymania Marii w wysokości 40 mln zł jedną trzecią tej kwoty trzeba pozyskiwać przez działalność komercyjną. "Wszystkie znane mi reaktory badawcze są finansowane przez budżet państwa. Według mojej wiedzy jesteśmy jedynym reaktorem badawczym na świecie, który nie ma zapewnionego stabilnego finansowania" – powiedział PAP prof. Kurek.


Wielkie nadzieje, ale i obawy. Odwiedziliśmy miejsce, gdzie ma powstać pierwsza w Polsce elektrownia atomowa

Gmina Choczewo. To tutaj ma stanąć pierwsza w Polsce elektrownia atomowa. Wybraliśmy się na miejsce, by porozmawiać z mieszkańcami, przedsiębiorcami, turystami i władzami, o tym, jaki wpływ będzie miała tak wielka inwestycja na jedno z najspokojniejszych i najbardziej dzikich miejsc na polskim wybrzeżu. W drodze na plażę w Lubiatowie podziwiamy piękną, dziką puszczę, której 600 ha ma zostać wycięte pod inwestycję. Z jednej strony, budowa elektrowni to oczywiste zagrożenie dla turystyki. Z drugiej, szansa dla stosunkowo biednych gmin. – Będzie to oznaczało duży rozwój. Będzie bogato. Byłem w wielu gminach w Europie, gdzie stawiano elektrownie atomowe, spotykałem się z samorządem. Jeden z wójtów mówi: „wiesz Wiesiek, ja mam problem, bo zostało mi jeszcze do wydania 3 mln euro”. A to był listopad. Chciałbym mieć takie problemy – mówi Onetowi Wiesław Gębka, wójt gminy Choczewo. Atmosfera w regionie jest bardzo kameralna. Nie ma tu dużych hoteli, deptaków i restauracji. Mieszkańcy mówią, że nawet w szczycie sezonu, na plażach jest pusto. Na czas budowy może zniknąć nawet 5 km plaży. – Najbardziej obawiam się tego, że zaczną i nie skończą, że będzie drugi Żarnowiec – komentuje Marzena Drewa-Kierznikiewicz, sołtys Jackowa. Największą obawą wszystkich w regionie jest powtórka z budowy elektrowni atomowej w Żarnowcu. Las zostanie wycięty, budowa będzie się ciągle przedłużała, władza odejdzie od projektu, a teren zostanie sprzedany i powstanie tu np. kurort turystyczny. Mieszkańcy w nieoficjalnych rozmowach boją się polityki i decyzji wydawanych przez nowego dyrektora Regionalnej Dyrekcji Lasów Państwowych w Gdańsku Bartłomieja Obajtka, brata szefa Orlenu. Kolejne spotkanie z wójtami, sołtysami i radnymi zaplanowano na 15 stycznia. Możliwe, że wtedy poznamy kolejne szczegóły dotyczące inwestycji. Cieszymy się, że jesteś z nami. Zapisz się na newsletter Onetu, aby otrzymywać od nas najbardziej wartościowe treści. (mbr)


V Japonsku funguje u len jeden jadrový reaktor

Japonská vláda chce vetky odstavené reaktory púa a po vykonaní záaových testov. TOKIO. V Japonsku je aktuálne v prevádzke iba jeden z 54 jadrových reaktorov. tátna spolonos Tokyo Electric Power Company (TEPCO) odstavila z dôvodu údrby svoj posledný funkný reaktor, informovala tlaová agentúra Kjodo.SkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamouSkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamou Odstavenie reaktora . 6 v elektrárni Kaiwazaki-Kariwa, ktorá má celkom sedem blokov a nachádza sa v prefektúre Niigata na pobreí Japonského mora, zvýilo obavy z nedostatku elektriny v letných mesiacoch, ke je dopyt najväí v dôsledku masového pouívania klimatizácií v horúcich doch. Jediným funkným jadrovým reaktorom v Japonsku zostáva blok . 3 v elektrárni pri dedine Tomari na ostrove Hokkaido, ktorú prevádzkuje spolonos Hokkaido Electric Power. Ten odstavia do zaiatku mája z dôvodu rutinnej prehliadky. Pred vlaajou katastrofou v elektrárni Fukuima-I, patriacej spolonosti TEPCO, vyrábali japonské jadrové elektrárne takmer jednu tretinu elektrickej energie. Kadých 13 mesiacov podstupovali pravidelné kontroly. iadny reaktor vak po fukuimskej katastrofe neabsolvoval tzv. záaové testy, ktoré majú preveri schopnos jadrových elektrární odola silným zemetraseniam a cunami, a nebol opä uvedený do prevádzky. Kedy budú vetky jadrové reaktory opä napojené na sie, zatia nie je známe. Japonská vláda tak chce urobi o najskôr po vykonaní záaových testov, naráa vak na silný odpor verejnosti. Premiér Joihiko Noda prisúbil zníi závislos Japonska od jadrovej energie a v lete plánuje zverejni novú energetickú politiku. Dovtedy musí Japonsko vyuíva fosílne palivá a firmy sú nutné zniova spotrebu elektriny.


Iran odrzuca żądanie amerykańskiego prezydenta ws. programu atomowego

Iran odrzucił żądanie prezydenta USA Baracka Obamy, który domagał się od Teheranu zamrożenia na co najmniej 10 lat programu nuklearnego. Szef MSZ Iranu Mohammad Dżawad Zarif zapowiedział jednak, że na temat atomu będą prowadzone dalsze negocjacje. "Stanowisko Obamy zostało wyrażone w nieakceptowalnej formie. Iran nie zgodzi się na przesadne i nielogiczne żądania" - powiedział Zarif cytowany przez irańską agencję Fars. Jednocześnie szef irańskiej dyplomacji zapowiedział dalsze negocjacje ze światowymi mocarstwami w sprawie programu nuklearnego. W poniedziałkowym wywiadzie dla agencji Reutersa prezydent Obama powiedział, że Iran musi zgodzić się na wstrzymanie, co najmniej na 10 lat, wrażliwych prac w ramach tamtejszego programu atomowego. Dzięki temu możliwe będzie osiągnięcie porozumienia ze światowymi mocarstwami, a co za tym idzie - złagodzenie sankcji nałożonych na władze w Teheranie. Reuter zwraca uwagę, że oświadczenie Obamy jest wyraźnym sygnałem, że Waszyngton zaczyna wyznaczać "czerwoną linię" w negocjacjach atomowych z Iranem. Dziś rozpoczął się drugi dzień rozmów Zarifa z amerykańskim sekretarzem stanu Johnem Kerrym. Negocjacje wysłanników Teheranu i Waszyngtonu odbywają się w Montreux w Szwajcarii. Zachód obawia się, że Teheran prowadzi badania w celu zbudowania broni atomowej. Tymczasem władze Iranu podkreślają, że ich program nuklearny ma charakter pokojowy. Negocjacje w tej sprawie prowadzą irańskie władze z szóstką mocarstw - USA, Francją, Wielką Brytanią, Niemcami, Chinami i Rosji. Nowy termin ostatecznego porozumienia z Iranem w sprawie ograniczenia jego programu nuklearnego upływa 30 czerwca, ale negocjatorzy mają nadzieję osiągnąć porozumienie co do głównych punktów do końca marca. Porozumienie sześciu mocarstw z Iranem ma zastąpić tymczasową umowę zawartą 24 listopada 2013 roku w Genewie. Przewidywała ona zamrożenie niektórych części irańskiego programu nuklearnego w zamian za częściowe zniesienie zagranicznych sankcji. (RZ)


Plánuje USA zakroi voi KDR? Biely dom zvauje... To sa Kim ong-unovi pái nebude!

Spojené táty zváia prípravu predbených krokov smerom k denuklearizácii Severnej Kórey. Oznámila to v pondelok predstaviteka Bieleho domu. TASR správu prevzala z agentúry Jonhap. "Spojené táty naalej presadzujú úplné jadrové odzbrojenie Kórejského polostrova. Zárove vak budeme zvaova doasné kroky za predpokladu, e s ich prispením budú táto oblas i svet bezpenejie,"vyhlásila Mira Rapp-Hooperová, riaditeka Rady Bieleho domu pre národnú bezpenos pre oblas východnej Ázie a Oceánie. Dodala, e Washington je pripravený a ochotný zapoji sa do rokovaní s KDR o zmiernení hrozieb. Poplach v Rusku: Na moste nastal výbuch, hlásia kody! o sa tam stalo? Poplach v Rusku: Na moste nastal výbuch, hlásia kody! o sa tam stalo? Papp-Hooperová to povedala poas fóra v Soule, ktoré spolone organizoval denník JoongAng Ilbo a americké Centrum strategických a medzinárodných túdií (CSIS).KDR v od zaiatku tohto roka zintenzívnila testy zbraní - pravdepodobne v úsilí zvýi svoj potenciál v oblasti jadrových zbraní,komentuje Jonhap. KDR v januári odpálila hypersonickú raketu na pevné palivo a neznáme zariadenie, o ktorom tvrdí, e ilo o podmorský jadrový útoný dron. Snahy o jadrové odzbrojenie Severnej Kórey uviazli na mtvom bode po neúspenom summite v Hanoji v roku 2019 medzi severokórejským vodcom Kim ong-unom a bývalým americkým prezidentom Donaldom Trumpom. Bývalý námestník poradcu Bieleho domu pre národnú bezpenos Matt Pottinger pripomenul, e KDR vyhlásila tento rok Soul za svojho "úhlavného nepriatea".Toto oznaenie i narastajúce vojenské provokácie sú vak poda Pottingera prípravou pozície pred rokovaniami - nevyjadrujú pripravenos severokórejského vodcu Kim ong-una na vojnu. Pottinger vak vyjadril obavy z prehlbujúcej sa vojenskej spolupráce Pchjongjangu a Moskvy a oznail ju za "typický príklad novej osi (agresie)" vedenej alebo plánovanej po celom svete.


Irán je pripravený na nové kolo jadrových rokovaní

Irán je pripravený otvori nové kolo rokovaní so svetovými mocnosami o svojom jadrovom programe po tom, ako aktualizoval balík súvisiacich návrhov. TEHERÁN. V utorok to oznámil tajomník iránskej Najvyej rady pre národnú bezpenos Saíd Dalílí, ktorý plní úlohu hlavného vyjednávaa v jadrovom spore. Podrobnosti prepracovanej ponuky, ktorá je urená piatim stálym lenom Bezpenostnej rady OSN a Nemecku, zatia nie sú známe. Zástupcovia takzvanej skupiny P5+1 sa majú v stredu stretnú nealeko Frankfurtu, kde majú zvái alie sprísnenie medzinárodných sankcií voi Iránu.SkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamouSkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamou "Balík návrhov islamskej republiky je aktualizovaný, pripravený a bude predloený" mocnostiam, uviedol Dalílí pred novinármi. "Dúfame, e sa uskutoní nové kolo rozhovorov," dodal vyjednáva. Spojené táty americké, ktoré najaktívnejie vystupujú proti iránskemu jadrovému programu, predtým pohrozili Teheránu prísnejími sankciami, ak by sa nevyjadril do konca septembra. Hovorca Bieleho domu Robert Gibbs v utorok uviedol, e Washington zatia nedostal oficiálne oznámenie o novom balíku. "Vdy bolo naou nádejou a cieom, aby Iránania splnili svoje medzinárodné záväzky a vzdali sa svojho programu jadrových zbraní," povedal hovorca, priom zopakoval obvinenie, e jadrový program neslúi na mierové úely. Gibbs tie poznamenal, e skupina P5+1 predloila ete v apríli ponuku, na ktorú stále nedostala odpove. Po tom, ako mocnosti vyzvali na oivenie rokovaní preruených v septembri 2008, iránsky prezident Mahmúd Ahmadínedád vyhlásil, e krajina predloí aktualizovanú verziu rok starých návrhov. Výsledok poda Dalílího odráa vývoj vo svete vrátane ekonomickej krízy a konfliktu v Gruzínsku. Vyjednáva vystúpil pred novinármi de po tom, ako francúzsky prezident Nicolas Sarkozy a nemecká spolková kancelárka Angela Merkelová varovali pred sprísnením sankcií voi islamskej republike. Hovorca iránskeho ministerstva zahraniných vecí Hassan Ghagháví ich vyhlásenia v utorok odsúdil slovami, poda ktorých "sankcie neodradia Irán od vyuívania svojích legitímnych práv". Za "neprijatenú" tie oznail Sarkozyho poznámku, e Iránsky ud si zaslúi lepie vedenie ako to súasné. Poda správy Medzinárodnej agentúry pre atómovú energiu (MAAE), ktorú získala tlaová agentúra AFP, Irán v poslednom období spomalil výrobu obohateného uránu, súhlasil s prísnejím monitorovaním zariadení na spracovanie jadrového materiálu a umonil inpektorom OSN prístup k výskumnému reaktoru. Irán novú správu MAAE privítal, obohacovania uránu sa vak nemieni vzda. Kontroverzný proces sa vyuíva na výrobu jadrového paliva, výsledný materiál je vak pouitený v jadrovej bombe.


Rosja wspomoże Białoruś przy budowie elektrowni atomowej

Porozumienie o budowie elektrowni atomowej na Białorusi podpisano we wtorek z Rosją podczas wizyty premiera Władimira Putina w Mińsku. Putin oznajmił, że Rosja udzieli Białorusi kredytu na budowę elektrowni w wysokości około 6 mld dolarów. "Białoruś i Rosja zbudują efektywną i bezpieczną elektrownię atomową. To szczególnie delikatna kwestia dla Białorusi, ponieważ 26 kwietnia mija 25 lat od awarii czarnobylskiej. Bezpieczeństwo i niezawodność elektrowni atomowej to główny priorytet" - oznajmił premier Białorusi Michaił Miasnikowicz, cytowany przez niezależną gazetę internetową "Biełorusskije Nowosti". Wcześniej Miasnikowicz na spotkaniu z Putinem oznajmił, że oba kraje dały hasło do rozpoczęcia budowy elektrowni i rozwoju dwustronnej współpracy energetycznej. Porozumienie podpisali: ze strony białoruskiej minister energetyki Alaksandr Aziarec, ze strony rosyjskiej - szef Rosatomu Siergiej Kirijenko. Podpisanie porozumień kontraktowych ma nastąpić w maju. Białoruś ubiegała się o kredyt na budowę elektrowni i infrastruktury w wysokości 9 mld dolarów, na okres 25 lat. Na konferencji prasowej późnym wieczorem Putin powiedział, że będzie to kredyt w wysokości 6 mld dolarów na budowę siłowni i umowa zostanie zawarta w ciągu miesiąca. Zauważył, że zwykle strona zamawiająca sama finansuje infrastrukturę. Dodał, że Białoruś rozpatruje obecnie możliwość udziału Rosji w kredycie na infrastrukturę, ale nie jest to jeszcze etap negocjacji. Wcześniej Putin na spotkaniu z prezydentem Alaksandrem Łukaszenką zapewnił, że stopień bezpieczeństwa w białoruskiej elektrowni będzie "o wiele wyższy" niż japońskich reaktorów, "nie bacząc nawet na to, że Białoruś nie znajduje się w takiej strefie sejsmicznej". "Projekty, o których mówimy i zamierzamy wspólnie realizować, to oczywiście projekty najnowszej generacji" - mówił. Elektrownia, oparta na rosyjskim projekcie, ma stanąć w Ostrowcu (biał. Astrawiec) w obwodzie grodzieńskim, sąsiadującym z Polską. "Biełorusskije Nowosti" podają, że już we wrześniu mają zacząć się wykopy na terenie projektowanej elektrowni. Na spotkaniu z Putinem Miasnikowicz zapewnił, że Białoruś jest gotowa w maksymalnym stopniu pomóc udziałowi "efektywnego rosyjskiego kapitału" w wielkich projektach inwestycyjnych na swoim terytorium. Putin pozytywnie ocenił projekt połączenia aktywów głównego rosyjskiego producenta samochodów ciężarowych - Kamazu i białoruskich zakładów MAZ. "Stworzenie takiego sojuszu będzie zwiększać konkurencyjność przedsiębiorstw białoruskich i rosyjskich. Będzie tworzyć nowe, stabilne i dobrze płatne miejsca pracy"- mówił rosyjski premier. Ocenił projekt jako "znaczący krok w ramach procesów integracyjnych dwóch krajów w zastosowaniu do realnego sektora gospodarki". Celem przyjazdu Putina do Mińska był udział w posiedzeniach władz Państwa Związkowego Rosji i Białorusi oraz Euroazjatyckiej Wspólnoty Gospodarczej (EwrAzEs). Osobno spotkał się z Łukaszenką. W części otwartej dla mediów obaj politycy mówili głównie o współpracy gospodarczej. Białoruś i Rosja powołają wspólne przedsiębiorstwo energetyczne Białoruś i Rosja uzgodniły we wtorek powołanie wspólnego przedsiębiorstwa zajmującego się rozwojem infrastruktury w celu eksportu energii elektrycznej. Utworzą je rosyjska firma Inter RAO JeES i białoruska - Biełenergo. "Wspólne przedsiębiorstwo będzie handlować energią, rosyjską lub białoruską" - powiedział wiceminister energetyki Białorusi Michaił Michadziuk. Wyjaśnił, że będzie to się odbywać "tylko poprzez stworzoną przez nie (przedsiębiorstwo-PAP) sieciową strukturę międzyrządową, to znaczy nie przez istniejące sieci, a przez stworzoną przez nie sieć". Stworzenie przedsiębiorstwa przewiduje podpisane we wtorek porozumienie międzyrządowe o krokach w celu zapewnienia równoległej pracy systemów energetycznych obu krajów. Przewiduje ono także, że odpowiednie organy obu państw będą co roku uzgadniać ilości energii, którą planują dostarczać, a także - że Rosja i Białoruś będą uzgadniać politykę w sferze rozwoju i eksploatacji istniejących i nowych obiektów energii elektrycznej. Porozumienie podpisano podczas wizyty w Mińsku premiera Rosji Władimira Putina. Rosja i Białoruś podpisały we wtorek także porozumienie o budowie elektrowni atomowej na Białorusi. Moskwa rozpatruje kredyt dla Mińska w wysokości 1 mld USD Rosja rozpatruje możliwość udzielenia Białorusi kredytu w wysokości 1 mld dolarów - oznajmił we wtorek minister finansów Rosji Aleksiej Kudrin. Przypomniał, że Mińsk ubiega się też o dwumiliardowy kredyt z Euroazjatyckiej Wspólnoty Gospodarczej (EaWG). Kudrin, który jest jednocześnie wicepremierem Rosji mówił o tym podczas wizyty premiera Władimira Putina w Mińsku. Jak podaje oficjalna agencja BiełTA, rosyjski minister oznajmił, że aby uzyskać kredytowanie, Białoruś musi spełnić pewne warunki związane z reformami strukturalnymi. Dodał, że wymogi te mogą być bliskie warunkom Międzynarodowego Funduszu Walutowego. Kudrin powiedział, że Białoruś zwróciła się o kredyt około pół roku temu. Obecnie toczą się rozmowy, przede wszystkim związane ze środkami EaWG. Kudrin nie wyjaśnił, w jakim terminie mogą się zakończyć negocjacje o udzieleniu pożyczki. Powiedział, że strony nie prowadziły rozmów o tym, by kredyty były powiązane z prywatyzacją białoruskich przedsiębiorstw.


Magyar–orosz csúcstalálkozó: fókuszban a biztonság-, illetve az energiapolitika

Szijjártó Péter szerint a magyar–orosz hosszú távú gázvásárlási megállapodás esetleges kibővítéséről is tárgyalnak. Meg a paksi bővítésről is. Kövesse az Indexet Facebookon is! Alapvetően energetikai és gazdasági kérdések lesznek napirenden kedden Moszkvában a magyar–orosz csúcstalálkozón. Ezt Szijjártó Péter külgazdasági és külügyminiszter közölte. Tárgyalni fognak a magyar–orosz hosszú távú gázvásárlási megállapodás esetleges kibővítéséről, ugyanis a jelenlegi helyzetben minél szélesebb körű egy ilyen szerződés, annál jobban jár egy ország Szijjártó szerint. Hozzáfűzte: téma lesz a paksi bővítés, mert több fontos engedélykérelem már az Országos Atomenergia Hivatal előtt van, és pozitív elbírálás esetén a beruházást tavasszal át lehet léptetni a létesítési fázisba. Szó lesz még élelmiszeripari és űripari kérdésekről, valamint a légi közlekedési és vasúti szállítási együttműködésről is – írta az MTI. Vlagyimir Putyin orosz államfő és Orbán Viktor magyar kormányfő találkozójamagyar idő szerint kedden délben kezdődik, ezzel párhuzamosan Szijjártó Péter orosz kollégájával, Szergej Lavrovval tárgyal. A magyar diplomácia vezetője szerint „komoly biztonsági kihívásokkal néz szembe Európa, ha a Kelet és Nyugat közötti vitát nem tudjuk kulturáltan, a kölcsönös tiszteletre alapítva, párbeszéd alapján elrendezni”. Szijjártó Péter úgy véli: ennyire kiélezett helyzetben még nem került sor csúcstalálkozóra; történelmi tapasztalatok szerint amikor Kelet és Nyugat konfliktusba kerül, azon Közép-Európa mindig rajtaveszt, ezért Magyarországnak nemzetbiztonsági és stratégiai érdeke a helyzet diplomáciai rendezése. A miniszter jelezte: Orbán Viktor miniszterelnök már egyeztetett az Európai Unió soros elnökségét betöltő Emmanuel Macron francia államfővel és Jens Stoltenberg NATO-főtitkárral is. Szijjártó utalt arra, hogy a tavalyi volt a legsikeresebb év a magyar–orosz kétoldalú együttműködés szempontjából. Megjegyezte: Magyarország olyan külpolitikát folytat, amely tiszteletben tartja a szövetségesi kötelezettségeket, ugyanakkor a kétoldalú kapcsolatok sikerére is komoly hangsúlyt helyez, például Oroszország esetében is. Kövesse az Indexet Facebookon is!


India a Rusko budú spolupracova v oblasti jadrovej energetiky

Indický premiér Manmohan Singh dnes oznámil, e India a Rusko podpísali jadrovú dohodu, poda ktorej Rusko v energeticky ... NAÍ DILLÍ. Indický premiér Manmohan Singh dnes oznámil, e India a Rusko podpísali jadrovú dohodu, poda ktorej Rusko v energeticky podvyivenej Indii vybuduje tyri nukleárne reaktory. Dohodu poas svojej návtevy Indie podpísal za ruskú stranu prezident Dmitrij Medvedev na stretnutí s premiérom Singhom.SkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamouSkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamou Dohoda poda Singha "znamená nový mínik v dejinách naej spolupráce s Ruskom na poli jadrovej energetiky". Podpisu dohody predchádzalo tohtoroné uzavretie rozhodujúcej jadrovej dohody medzi Spojenými tátmi a Indiou, ktorá ukonila tri desaroia trvajúci zákaz spolupráce USA s Indiou v oblasti civilnej jadrovej energetiky a otvorila cestu nukleárnemu obchodu medzi Indiou a alími krajinami. 2 ms dem


Több erdőtűz is pusztít Texas államban - videó

Több településen evakuálást rendeltek el Texas államban a pusztító erdőtüzek miatt. Már több mint ezer négyzetkilométernyi terület égett le az állam északi részén, ahol több területen is erdőtűz is tombol. Három erdőtűz tombolTexasállam északi részén, amelyek eddig több mint ezer négyzetkilométernyi területet perzseltek fel – írja aMagyar Nemzet. Egy negyedik tüzet már sikerült megfékezni. Számos településről evakuálni kellett a lakosokat, többek között Canadian városából. A lángok szomszédos oklahomai településeket is fenyegetnek, így ott is kitelepítést rendeltek el. Az erős szél és a száraz levegő is kedvez a tüzek terjedésének, és a meteorológusok nem sok jóval biztatják a helyieket. A kormányzó szükségállapotot rendelt el az érintett területen - írta aBBC. Egy tűzoltóautó belsejéből felvett videón látszik, ahogy a lángok az út fölé tornyosulnak, miközben sűrű füst takarja el a kilátást. Fuelled by unusually warm weather, a#TexasWildfirehas ravaged over 250,000 acres, prompting widespread evacuations and road closures. Footage showed Greenville firefighters driving through wildfires as thick smoke engulfed the area.@esha_hanspaldecodes#TexasNewspic.twitter.com/RK8dRhmQjd A Texas Panhandle - az amerikai állam legészakibb régiója - területén pusztító tüzek miatt egy kulcsfontosságú atomerőmű működését is kénytelenek voltak felfüggeszteni - írta azNPR.


Zánik sveta sa na hodinách posledného súdu priblíil o tridsa sekúnd

K takémuto rozhodnutiu viedol vedcov okrem Trumpa aj nárast nacionalizmu i pochybnosti o budúcnosti jadrovej dohody. WASHINGTON. Svet sa hlavne kvôli zvoleniu Donalda Trumpa americkým prezidentom poda vedcov priblíil zániku najviac od roku 1953. Pomyselné "hodiny posledného súdu" vydavatelia Bulletinu amerických jadrových vedcov vo tvrtok posunuli o 30 sekúnd, a tie tak teraz ukazujú namiesto troch len dve a pol minúty pred polnocou,informoval spravodajský web BBC.SkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamouSkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamou Kým vlani ponechali vedci ruiku na rovnakej pozícii ako predvlani, tento rok sa ju rozhodli posunú bliie smerom k záverenej hodine. Vyjadrili tým zvýenie hrozby, e udstvo postihne apokalypsa. "Je to historické. Ruika nebola za posledných 64 rokov nikdy bliie polnoci," uviedol fyzik a predseda predstavenstva bulletinu Lawrence Krauss. V roku 1953 bola minútová ruika po testoch prvých vodíkových bômb na dvoch minútach pred polnocou. Od roku 2015 bola na troch minútach pred katastrofou. Prezident Spojených tátov Donald Trump upútal poas predvolebnej kampane pozornos vedcov znepokojujúcimi poznámkami o atómových zbraniach a spochybnil tie výsledky výskumov o klimatických zmenách. "Hoci sa ete len teraz ujal funkcie, jeho neviazané výroky, neochota poúva rady odborníkov a pochybné nominácie do jeho kabinetu zhorili u aj tak zlú medzinárodnú situáciu," stojí vo vyhlásení vedcov. K rozhodnutiu posunú minútovú ruiku viedol vedcov okrem Trumpa tie nárast nacionalizmu po celom svete, pochybnosti o budúcnosti jadrovej dohody s Iránom, mnoiace sa kybernetické útoky aj zvyujúci sa poet faloných správ na internete. Takzvané hodiny posledného súdu (Doomsday Clock) vytvorili odborníci znepokojení pouitím prvých atómových bômb v roku 1947. Vtedy bola minútová ruika, ktorej polohu vedci kadorone aktualizujú, na polohe o sedem minút dvanás. O umiestnení ruiky na hodinách posledného súdu rozhodujú okrem odborníkov na fyziku tie ekológovia a 15 nositeov Nobelových cien. Najalej od skazy - 17 minút - bolo udstvo v roku 1991.


Irán: Izrael ako jediný na Blízkom východe má jadrové zbrane

Svet by sa mal viac zaobera jadrovým programom Izraela, pretoe je to jediný tát na Blízkom východe s jadrovými zbraami. V reakcii na tvrtkový prejav izraelského premiéra Benjamina Netanjahua pred Valným zhromadením OSN to uviedol na twitteri iránsky minister zahraniia Mohammad Davád Zaríf. Izrael je jediným reimom vnaom regióne stajným a nepriznaným programom na výrobu jadrových zbraní, vrátane skutoného jadrového arzenálu. Nastal as, aby sa Izrael priznal a predstavil svoj nelegálny program na výrobu jadrových zbraní medzinárodným inpektorom, uviedol Zaríf na twitteri. Kriticky sa kprejavu Netanjahua vyjadril tie jeho hovorca Bahrám Ghasemí, ktorý povedal, e sa svet len zasmeje výrokom Netanjahua otom, e Irán má tajný jadrový sklad vTeheráne. Prejav izraelského premiéra pritom hovorca iránskej diplomacie poda agentúry Fars oznail za nepravdivý, bezvýznamný a nepotrebný. Netanjahu vo tvrtok vNew Yorku vOSN uviedol, e Irán má alie jadrové úloiska vTeheráne, kde má výbavu pre výrobu jadrových zbraní. Zárove pochválil Spojené táty za to, e odstúpili od jadrovej dohody sIránom a opä proti islamskej republike zaviedli sankcie. Snahu európskych signatárov ozachovanie dohody, napriek americkým sankciám, izraelský premiér oznail za nebezpenú politiku ústupkov. Zdôraznil pritom, e nedopustí, aby Irán Izrael ohrozoval. Medzinárodnú jadrovú dohodu sIránom podpísali vroku 2015Spojené táty, Francúzsko, Británia, Nemecko, ína, Rusko a EÚ; Teherán sa vdokumente zaviazal obmedzi svoj jadrový program výmenou za odvolanie stým spojených sankcií. Vaka dohode sa zahraniným firmám otvoril prístup na osemdesiatmiliónový iránsky trh. Americký prezident Donald Trump vak tento rok vmáji oznámil, e USA od dohody odstupujú a vauguste zaviedol Washington proti Iránu nové sankcie. Kodstúpeniu USA od dohody sa opakovane kriticky vyjadrili jej alí signatári a EÚ sa usiluje oto, aby mohla zachova obchod sIránom. Teherán pohrozil, e odstúpi od dohody, pokia mu prestane prináa ekonomické výhody plynúce zo zruenia sankcií.


ČEZ hodlá v pěti letech investovat 300 miliard korun

Energetická společnost ČEZ plánuje investovat v příštích pěti letech celkem 300 miliard korun, z toho většinu v České republice. V pořadu České televize Otázky Václava Moravce to řekl generální ředitel ČEZ Martin Roman. "I minulých letech tvořily zahraniční investice pouze pětinu toho, co jsme celkem investovali," řekl Roman. Podle Martin RomanaČEZzaplatil za zahraniční investice celkem 70 miliard korun, přičemž ty za posledních pět let firmě vynesly kumulovaný zisk dosahující zhruba 40 miliard. "Vyvíjejí se lépe, než jsme čekali," řekl Roman. Více než 25 miliard korun by si podle Romana mohla vyžádat například stavba uhelné elektrárny u východoněmeckých uhelných dolů Mibrag. Ty vlastní ČEZ od roku 2009. "Mibrag má velké zásoby uhlí a má podporu zemské vlády, aby se tam ta uhelná elektrárna postavila," řekl Roman. Urychlit stavbu by podle něho mohl záměr německé vlády vypnout jaderné elektrárny v zemi, která tento krok zvažuje v souvislosti se zemětřesením vJaponskua následnou katastrofou v japonské jaderné elektrárně Fukušima. Investice v ČR by ale podle Romana stavba elektrárny v Mibragu neohrozila. Úkolem, který v blízkém budoucnu ČEZ čeká, jsou plánované zátěžové testy Jaderné elektrárnyDukovanya Jaderné elektrárny Temelín. K těm dojde opět v souvislosti s Fukušimou. "Začínáme testovat hned podle toho, co vyplývá z odborných diskusí," řekl Roman. V diskusích přitom podle něj zaznívají požadavky testů na přírodní katastrofy, například na tsunami nebo na tornádo. "Já myslím, že se udělá studie, že v našich zeměpisných podmínkách je tsunami vyloučeno," řekl Roman. Například takové testování záložních systémů, které je mezi požadavky, se pak v ČR dělá dlouhodobě. ČEZ patří mezi největší české společnosti a téměř 70 procent ve firmě vlastní stát. Její čistý zisk v 1. čtvrtletí činil 17,2 miliardy korun a meziročně klesl o 1,7 procenta. Tržby se naopak meziročně zvýšily o 5,1 procenta na 56,8 miliardy korun.


Ani plně státní ČEZ nemůže spotřebitelům dodávat elektřinu za výrobní náklady, upozorňuje analytik

Kvůli růstu cen energií v důsledku ruské invaze na Ukrajinu vzrostl loňský zisk polostátní energetické společnosti ČEZ, který nyní akcionářům vyplatí 145 korun za akcii, což je nejvyšší dividenda v historii odpovídající téměř celému loňskému zisku. „Stát potřebuje lepit díry v rozpočtu, proto přikročil k maximální výši dividendy. Původní návrh vedení byl střízlivější, odpovídal asi 80 procentům zisku,“ srovnává energetický analytik Jan Gavor.Podle představenstva by krok státu mohl do budoucna snížit likviditu a kreditní rating společnosti. Gavor připouští, že by k tomu mohlo dojít, pokud by stát dividendu maximalizoval i v příštích letech, ČEZ prý ale má dostatečně dobré finanční ukazatele, aby navýšenou dividendu jednorázově bez potíží vyplatil.Připomíná, že rok 2022 byl pro všechny výrobce elektřiny rekordní. Zatímco předloňský zisk ČEZu činil 9,9 miliardy korun, v minulém roce byl už 78 miliard: „Proto je dividenda tak vysoká. Ale při zúčtování roku 2023 na ČEZ dolehnou mimořádné daně, v podstatě jde až o trojité zdanění. K běžné dani z příjmu přibude odvod z nadměrných tržeb a windfall tax.“Otázkou prý také je, zda stát nakonec přikročí k vytěsnění minoritních akcionářů a pokusí se o zestátnění přinejmenším těch nejdůležitějších částí ČEZ. Akcionáři v tomto ohledu na valné hromadě příliš odpovědí nedostali, přestože vláda slibovala, že s plánem přijde.„Plán bezpochyby existuje, ale není ještě zcela konkrétní ani rozhodnutý, existuje v několika variantách. A protože spekulace nad transformací ČEZ významně ovlivňují hodnotu společnosti, tak chápu, že se vláda zdráhá informace poskytovat. Když to ústy několika svých představitelů udělala, tak to nebylo zrovna šťastné,“ podotýká analytik z Asociace nezávislých dodavatelů energií.Žádná z divizí ČEZ podle Gavora nyní není jednoznačně ztrátová. Největší zisk ale generuje výroba elektřiny z jádra, což představuje asi 35 procent generovaného zisku, a po připočtení výroby z uhelných elektráren je to polovina.Právě tuto nejziskovější část firmy chce stát stoprocentně řídit, protože státní vlastnictví ulehčuje financování nákladných investic do jaderné energetiky. „Určitě to zlevní výstavbu, což je jeden z důvodů, proč by stát měl usilovat o plnou kontrolu alespoň nad touto částí ČEZ,“ míní Gavor.U investic do výstavby obnovitelných zdrojů problémy s financováním nejsou, přestože jsou také rozsáhlé. Operují totiž s krátkou dobou výstavby a rychlou návratností, takže firmy na ně snadno získávají úvěry. Naproti tomu investice v řádu jednotek stovek miliard korun do jaderné elektrárny, která bude sloužit dalších 60 let, ale má pomalou návratnost, není pro soukromé investory atraktivní.Gavor současně varuje před falešným očekáváním, že by plně státní jaderné elektrárny mohly spotřebitelům prodávat elektřinu za výrobní náklady.„To nelze. ČEZ je obrovský výrobce, ale pouze špetka na propojeném evropském trhu. A tam to dost dobře nejde udělat, už kvůli ostatním českým výrobcům. Asi jako kdyby stát nařídil, že Budvar bude prodávat pivo za výrobní náklady,“ zdůrazňuje.Poslechněte si celý rozhovor v Interview Plus v audiu v horní části článku.


India otestovala medzikontinentálnu strelu schopnú unies jadrovú hlavicu

Strela Agni-5 je zrejme schopná zasiahnu v takmer celej íne. NAÍ DILLÍ. India otestovala medzikontinentálnu balistickú strelu schopnú unies jadrovú hlavicu s doletom 5 000 kilometrov. Test, ktorý sa stal v ase rastúceho pohraniného napätia s ínou, bol poda vládneho vyhlásenia v súlade s indickou politikou ma dôveryhodný minimálny odstraujúci prostriedok, ktorý podporuje záväzok krajiny nepoui jadrovú zbra, kým nejde o odvetu. Raketu Agni-5 vystrelili z ostrova pri východnom pobreí Indie a s vemi vysokou mierou presnosti dopadla do Bengálskeho zálivu. Raketový arzenál íny primal v ostatných rokoch Indiu k zlepeniu jej zbraových systémov. Predpokladá sa, e Agni-5 je schopná zasiahnu cie takmer v celej íne. India je tie schopná zasiahnu kdekovek v susednom Pakistane, ktorý je jej rivalom a od získania nezávislosti v roku 1947 s ním viedla tri vojny. Napätie medzi ínou a Indiou sa vystupovalo vlani pre dlhorone spornú as ich hranice v horskom regióne Ladak, priom ani tohtomesané rokovania veliteov armád nepomohli v jeho uvonení. India je tie oraz viac podozrievavá pre úsilie Pekingu o zvýenie jeho vplyvu v Indickom oceáne.


Supertajný sklad atomovek v Brdech přetvořili nadšenci v unikátní muzeum

Byl to jeden z nejutajovanějších a nejlépe střežených prostorů v Československu, do jehož blízkosti se žádný obyčejný smrtelník nedostal. Řeč je o podzemním skladu sovětské jaderné munice ve vojenském prostoru Brdy, do kterého po letech tabu budou moci nyní lidé vkročit a na vlastní kůži pocítit atmosféru studené války. Trojice nadšenců z Nadace Železná Opona Václav Vítovec, Milan Skočovský a Milan Linhart přetvořila tento symbol jaderného zbrojení v unikátní muzeum, které ve světě nemá obdoby. Pro veřejnost se vstupní, šest a půl tuny vážící pancéřová vrata otevřou poprvé v sobotu 17. srpna. „Pracovali jsme na tom rok a půl od vyčistění pozemních prostor přes shánění exponátů až po instalaci samotné expozice. Byly to tisíce dobrovolných hodin bez jakékoliv finanční dotace,“ říká s hrdostí v hlase dokumentarista Milan Linhart. Podobných objektů podle něho existovalo ve východní Evropě dvanáct, ale zachoval se pouze jediný, právě v Brdech. Součástí expozice jsou různé předměty, které vojáci poztráceli Betonový bunkr z roku 1968 je zapuštěný deset metrů pod zem. Základ tvoří hlavní manipulační hala o rozloze 240 metrů čtverečních, čtyři kóje o rozměru 7x15 metrů pro ukotvení kontejnerů s jadernými hlavicemi a technologické zázemí. Teplota uvnitř je celoročně šest stupňů Celsia a vlhkost vzduchu se pohybuje okolo 90 procent. Maketa jaderné hlavice, které byly v Brdech uloženy „Mapovali jsme hlavně vojenský jaderný program Sovětského svazu a USA během studené války. Jednu část expozice jsme zaměřili na mírové využití atomové energie,“ pokračoval Linhart. Sbírka je obohacena také o řadu artefaktů. „Jsou to různé předměty, které tam vojáci poztráceli nebo někam zapadly, jako knoflíky, mince, plechovky, jídelní příbory, ale také třeba espézetky z vojenských aut,“ vypočítával Linhart. Působivé je i původní technické zázemí umístěné v labyrintu místností, z nichž každá je uzavíratelná ponorkovými dveřmi. „K vidění je například šestiválcový dieselagregát, chladicí kompresory, vzduchové filtry, ale také třeba záchody pro personál,“ upřesnil Linhart. Sklad je zapuštěný deset metrů pod zem Nadace má objekt pronajatý od ministerstva obrany na osm let. Muzeum bude otevřeno každou sobotu až do konce září, nová sezóna pak začne od dubna. „Plánujeme vždy dvě prohlídky s výkladem, a to v 11 a v 15 hodin pro skupiny od 15 do maximálně 25 zájemců. Ti se musejí předem přihlásit na webové stránce muzea,“ uzavřel Linhart. Vstupné je sto korun, důchodci to mají za polovinu a děti do 15 let neplatí nic.


Erős földrengés volt Japánban

Erős földrengés rázta meg Japán délnyugati részét péntek kora hajnalban, az első jelentések tucatnyi sérültről szólnak. A japán meteorológiai intézet közlése szerint a 6,2 erősségű földrengést Sikoku, Honsú és Kjúsú szigeteken, öt prefektúrában okozott sérüléseket. Tengerár veszélyét nem jelezték, de arra számítani kell, hogy a következő hetekben közepes erősségű utórezgések lesznek. A földrengés fészke mintegy 78 kilométer mélyen volt a három nagy sziget közötti beltenger alatt. A térségben lévő atomerőművek nem jelentettek károkat.
MTI


Severní Korea pozvala mezinárodní jaderné inspektory

Mají  dohodnout ukončení nukleárního reaktoru v Jongbjonu. Pchjongjang tak reagoval na vyřešení problému se zablokovanými severokorejskými penězi v Macau, které byly po dvou letech uvolněny. Zmrazené finanční prostředky režimu Kim Čong-ila byly hlavní překážkou naplnění dohody o zastavení severokorejského atomového programu.Severní Korea v dopise šéfovi Mezinárodní agentury pro atomovou energii Muhamedu Baradejovi potvrdila snahu o ukončení činností svých jaderných zařízení v reakci na uvolnění většiny z 25 milionů dolarů, které byly blokovány na účtech peněžního ústavu Banco Delta v Macau.Peníze měly být převedeny přes newyorskou pobočku americké centrální banky a také přes ruskou ústřední banku. Šéf jaderných vyjednavačů Spojených států Christopher Hill ale dnes prohlásil, že přesun narazil na technické překážky, do pondělí však má být vše vyřešeno.


Szijjártó Péter: Magyarország semmit sem támogat, ami veszélyeztetné a Paksi Atomerőművet

Magyarország nem támogat semmit, ami közvetve vagy közvetlenül veszélyeztetné a Paksi Atomerőmű építését – jelentette ki Szijjártó Péter külgazdasági és külügyminiszter a közmédiának hétfőn. A miniszter úgy véli, „az energia előállításának ez a formája olcsó, fenntartható, ami nélkül elképzelhetetlen lenne elérni vágyott céljainkat”. Kövesse az Indexet Facebookon is! Felszólalt Szijjártó Péter a Nemzetközi Atomenergia-ügynökség (NAÜ) Közgyűlésének plenáris ülésén Bécsben. A külgazdasági és külügyminiszter beszédében hangsúlyozta: miközben az Európai Unió a recesszióba tart, nagyon komoly energiaellátási gondokkal küzd, nem létezik energiapiac. Az energiaárak jelenleg az égbe szöknek, miközben a kelet–nyugati ellátási láncok megszakadtak. Ebben a helyzetben megnövekszik anukleáris energiajelentősége. Kiemelte: világossá kell tenni, hogy nukleáris energia nélkül nincs biztonságos energia-utánpótlás, nincs megfizethető energia Európában, mivel a nukleárisenergia-kapacitások csökkentik a függőséget a teljesen energiafüggő környezetben. Ezért lehet azt mondani, hogy a nukleáris energiakapacitás egyenlő a „szuverenitásunkkal”. Magyarországnak több mint 40 éves nagyon pozitív tapasztalata van a nukleáris energia felhasználása terén. Az energia előállításának ez a formája olcsó, fenntartható, ami nélkül elképzelhetetlen lenne elérni vágyott céljainkat – mondta, hozzátéve: sajnálatos módon egyesek az Európai Unióban, túlteljesítve az elvárásokat, különböző akadályokat gördítenek a nukleáris beruházások elé. Szijjártó úgy véli: világossá kell tenni, hogy megfontolunk minden brüsszeli intézkedést, a nemzeti exporthatósági tevékenységet, európai banki műveletet, amelyek gátolják a nukleáris erőművünk építését, amit szuverenitásunk elleni támadásként értékelünk. „A biztonságos energiaellátás kérdését a szuverenitás kérdéseként értelmezzük” – tette hozzá. Magyarország azért döntött a nukleáris atomerőmű megépítése mellett, hogy biztosítsa az energiaellátását. A két új reaktor megfelel a legszigorúbb normáknak a biztonság terén. Szijjártó szólt arról, hogy Ausztria Magyarország szomszédja, már csak ezért is figyelni kell a biztonságra. Ez egy nemzetközi projekt, amelyet a Roszatom vezet, de amerikai, francia és német cégek is részt vesznek benne, ideértve az alvállalkozókat is. Megkapta a végleges építési engedélyt A miniszter hozzátette: a projekt megkapta a végleges építési engedélyt. Magyar várakozások szerint az első betonelemeket jövő ősszel fektetik le. A létesítmény várhatóan 2030-ban lesz üzemképes. A beruházással évente 70 millió tonna szén-dioxid-kibocsátást takarít meg az ország. Szijjártó Péter hangsúlyozta: „jogunk van ezt az erőművet felépíteni, már csak azért is, mert az energiamix összeállítása a nemzeti fennhatóság alá tartozik”. Nincs uniós szankció a nukleáris energiára – emlékeztetett. Ezért is akadályozni az ilyen beruházásokat az uniós szabályok megsértését jelenti. Ismerve az energiaellátás terén megmutatkozó válságot, Magyarország kérvényt nyújtott be a jelenlegi nukleáris reaktorai élettartamának meghosszabbítására. Mint mondta: Reméljük, hogy az EU-intézmények tárgyszerűen fogják ezt elbírálni, mindenfajta ideológiai, politikai megközelítés nélkül. Felidézte, hogy az EU újabb szankciós csomagot készít elő. Ebben a kérdésben Magyarország számára van egy vörös vonal. Nem fogjuk, és soha nem is tettük, hogy támogassunk olyat, ami veszélyeztetné energia-utánpótlásunkat, közvetve vagy közvetlen formában – hangsúlyozta Szijjártó Péter. Ezért nem támogatják a szankciókat Ezértnem is támogatja Magyarországa műszaki, építési és informatikai szolgáltatások szankcióját. Ennek nincs orosz vagy akár ukrán aspektusa, csak a magyar nemzeti érdek. Ez pedig az, hogy szavatolja az energia biztonságos ellátását Magyarországon. Mindent megteszünk azért, hogy befejezzük a nukleáris erőművet a lehető leggyorsabban, hogy beépüljön energiamixünkbe és energiahálózatunkba – fogalmazott a magyar külgazdasági és külügyminiszter. Magyarország támogatja a NAÜ törekvéseit, nevezetesen azt, hogy az energiaforrások egyenlőséget élvezzenek Európában, hogy az atomenergia ne legyen diszkriminálható politikai alapon, és Magyarország szabadon használhassa a nukleáris energiát – jelentette ki végezetül Szijjártó Péter az MTI szerint. (Borítókép: Szijjártó Péter / Facebook) Kövesse az Indexet Facebookon is!


Tridsa rokov po výbuchu

o sa vlastne stalo po prvej vánej havárii jadrovej elektrárne na svete v Jaslovských Bohuniciach? V súvislosti s rozsiahlym vyuitím jadrových elektrární vo svete existuje vysoká pravdepodobnos rádioaktívnej kontaminácie okolitého prostredia. Veobecne sa nevie, e prvá vána havária na svete sa stala v jadrovej elektrárni Jaslovské Bohunice v januári 1976. A o tri roky neskôr (marec 1979) sa vyskytla prvá svetoznáma havária tohto druhu v Three Mile Island nealeko Middletown (Pennsylvánia, USA) a o alích sedem rokov neskôr (apríl 1986) nasledovala doteraz najhoria havária spôsobená kolapsom jadrovej elektrárne v ernobyle na Ukrajine.SkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamouSkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamou Koniec experimentálneho reaktora Prvý reaktor v eskoslovensku, projekt A1 pre Jaslovské Bohunice, navrhovali v ase, ke bolo vo svete rozpracovaných niekoko variantov jadrových elektrární. Reaktor A1 stavali na domáce podmienky s vyuitím náho prírodného uránu, s chladením oxidom uhliitým a reguláciou akou vodou. Od projektových prác v roku 1956 a do zaatia prevádzky uplynulo pre zloitos a novos stavby a estnás rokov. Ani po spustení nepracoval reaktor bez problémov. Vyskytovali sa najmä v súvislosti s tesnosou parogenerátorov. Elektráre bola asto vyradená z prevádzky v dôsledku chýb a ich opráv. Výhodou reaktora mala by monos výmeny paliva poas prevádzky, práve tam vak dolo k najväím zlyhaniam. Prvá vána nehoda sa stala 5. januára 1976. Pri výmene jedného z palivových lánkov zlyhal blokovací mechanizmus. erstvý palivový komplet bol vymrtený do reaktorovej sály a následný únik oxidu uhliitého zabil dvoch pracovníkov. Situáciu zachránila obsluha, ke kanál utesnila zaváacím strojom. Smutné je, e smrti dvoch pracovníkov sa pri dodraní záchranných postupov a prostriedkov dalo predís. Kontrola zistila, e jadro palivového systému sa nepokodilo a po rekontrukcii technológie pokraovala jadrová elektráre v prevádzke. Druhá vána havária sa udiala presne pred tridsiatimi rokmi - 22. februára 1977 - opä pri výmene paliva. Pracovníci pri nej nedostatone oistili palivový lánok od silikagélu ureného na pohlcovanie vlhkosti pri transporte. Po zasunutí palivového lánku so silikagélom do aktívnej zóny sa výrazne zníil prietok chladiaceho média, o spôsobilo reazové roztavenie palivových lánkov. Následkom bol únik rádioaktivity do celého primárneho okruhu a cez netesniace parogenerátory do sekundárneho okruhu. Po tejto havárii celý reaktor A1 vyradili z prevádzky a uzavreli. Po zváení vetkých následkov tento experiment ukonili a od roku 1979 zaali reaktor A1 postupne vyraova z prevádzky. Ukázalo sa, e rozsah pokodenia je na rekontrukciu priveký a princíp tohto typu reaktora prekonaný. Preto boli v areáli neskôr naintalované tyri VVER-440s reaktory. Dosah na ivotné prostredie Havárie reaktora A1 iniciovali monitoring rádioaktívneho dosahu na ivotné prostredie. Hygienická sluba robila kontroly priebene u od roku 1965, priom obsah stroncia Sr90 v kravskom mlieku bol pred spustením A1 paradoxne sedemkrát vyí a od zaiatku prevádzky jadrovej elektrárne si udriaval stabilne nízku hladinu. Obdobné to bolo s obsahom stroncia a cézia Cs137 v penici, lucerne aj pôde. A do novembra1989vak verejnos nemala k výsledkom týchto meraní prístup. Preto ministerstvo ivotného prostredia od roku 1990 iniciovalo hne niekoko túdií. Prvé vzorky z 10. októbra 1990 odobraté z rieky Dudváh ukázali 20-násobné prekroenie prípustnej hladiny radiácie. Z následných detailných túdií zrejme najrozsiahlejí a najpodrobnejí výskum kontaminovaných plôch iniciovala IAEA (International Atomic Energy Agency) v spolupráci s VÚJE (Výskumný ústav jadrových elektrární), vaka omu sa podarilo zmapova 19 km dlhý úsek kanálov a rienych tokov, ktorými pretekala voda z elektrárne. Táto túdia potvrdila, e následkom havárií v rokoch 1976 a 1977, ako aj vypúania odpadovej vody elektrárne, bolo kontaminovaných viac ako 67 000 metrov tvorcových pôdy dávkou vyou ako 1 kB/kg zeminy, najmä na brehoch uvedených tokov. Najvyiu bodovú kontamináciu nali na svahoch odpadového kanálu, o spôsobilo pravdepodobne mechanické istenie dna po záplavách v roku 1980. Tie vyniesli vysokokontaminované bahno z odpadového systému odstaveného reaktora A1. Na tieto miesta sa zamerali aj testy vplyvu rádioaktivity na divorastúce rastliny, pretoe tie ostávajú v takto kontaminovanom prostredí zo ivých organizmov najdlhie (mesiace a roky). Vaka spolupráci Ústavu bunkovej biológie UK a Katedry botaniky Prírodovedeckej fakulty UK trvali tieto testy na divorastúcich aj laboratórnych druhoch rastlín od roku 1994 a do roku 2004. Prvé výsledky zverejnili u v roku 1996 vaka grantuAkciaRakúsko-Slovenská republika za úasti rakúskych kolegov z Institute of Tumor Biology Viedenskej univerzity. Záverená správa dlhodobej túdie vyla zaiatkom roku 2007 v prestínom Journal of Environmental Radioactivity. Slovenskí autori v nej kontatujú, e k negatívnemu vplyvu na flóru okolia Jaslovských Bohuníc nedolo. Tým potvrdili aj predolú dlhodobú túdiu výskytu rakoviny u udí v Trnavskom kraji v rokoch 1980 a 1990, priom sa nepotvrdilo zvýenie ani urýchlenie priebehu ochorení. Preto môeme tridsa rokov po neastnej havárii kontatova, e napriek úniku rádioaktívnych látok nebolo ivotné prostredie ohrozené. Autor: Gustáv Murín


Rusko a ína uvaujú o spolonom umiestnení jadrovej elektrárne na Mesiaci

Rusko a ína váne uvaujú o umiestnení jadrovej elektrárne na Mesiaci. Ako referuje web news.sky.com, povedal to éf ruskej vesmírnej agentúry Roskosmos Jurij Borisov. Projekt by údajne mohli zrealizova v rokoch 2033 a 2035. Rusko a ína spolone pracujú na lunárnom programe a dúfajú, e projekt jedného da umoní výstavbu lunárnych osád. Dnes váne uvaujeme spolu snaimi ínskymi kolegami oprojekte, niekde na prelome rokov 2033a 2035, na dodanie a intaláciu pohonnej jednotky na mesaný povrch, povedal Borisov. Vysvetlil, e solárne panely nebudú schopné poskytnú dostatok elektriny na napájanie budúcich lunárnych osád, zatia o jadrová energia áno. Toto je vemi vána výzva Malo by sa to robi vautomatickom reime, bez prítomnosti udí, povedal omonompláne. Borisov hovoril aj oruských plánoch postavi nákladnú vesmírnu lo sjadrovým pohonom. Povedal, e vetky technické otázky týkajúce sa projektu boli vyrieené, okrem rieenia, ako chladi jadrový reaktor. Minulý rok zlyhala prvá ruská misia na Mesiac po 47rokoch. Ruský lunárny modul Luna-25sa vak vymkol spod kontroly, zrazil sa sMesiacom a prestal existova. Poda Borisova bola dôvodom zlyhania skutonos, e motor modulu nebol vas vypnutý. Borisov sa snail ospravedlni neúspech misie tým, e predchádzajúci projekt Luna-24sa uskutonil ete vroku 1976.Viac asu na prípravy vôbec nepovaoval za výhodu.


Obama za rozbrojeniem państw atomowych

Prezydent USA Barack Obama powiedział na nadzwyczajnym spotkaniu Rady Bezpieczeństwa ONZ, że przyszły rok będzie kluczowy w podejmowaniu globalnych wysiłków na rzecz kontroli broni jądrowej. Chwilę wcześniej Rada przyjęła rezolucję wzywającą państwa posiadające broń jądrową do rozbrojenia oraz do zakończenia rozprzestrzeniania tej broni. Prezydent USA Barack Obama powiedział na nadzwyczajnym spotkaniu Rady Bezpieczeństwa ONZ, że przyszły rok będzie kluczowy w podejmowaniu globalnych wysiłków na rzecz kontroli broni jądrowej. Chwilę wcześniej Rada przyjęła rezolucję wzywającą państwa posiadające broń jądrową do rozbrojenia oraz do zakończenia rozprzestrzeniania tej broni.Obama przewodniczy czwartkowemu spotkaniu, któremahistoryczny charakter. Rada BezpieczeństwaONZzebrała się na szczeblu szefów państw zaledwie po raz piąty od swego powstania w 1946 roku.Czytaj więcej:kto ma broń jądrową?


Putin: Irán nechce jadrové zbrane

Ruský prezident Vladimir Putin vyjadril v piatok presvedenie, e Irán nemá v úmysle vyrába jadrové zbrane. Moskva bude poda neho pokraova v spolupráci s islamskom republikou v oblasti jadrovej energetiky, ktorú plánuje navtívi. Posledné kroky Iránu nás presvedili, e Irán nemá vúmysle vyrába jadrové zbrane a budeme pokraova vrozvoji vzahov vo vetkých sférach, vrátane mierového vyuívania atómovej energie, vyhlásil Putin na stretnutí shlavným iránskym vyjednávaom na rozhovoroch oiránskom jadrovom programe Hasanom Roháním. Dúfame, e Irán sa bude prísne dra vetkých dohôd sRuskom a medzinárodným spoloenstvom, dodal Putin stým, e prijal pozvánku iránskeho vedenia na návtevu krajiny. Termín nie jeznámy. Spojené táty vyvíjali tlak na Rusko, aby ukonilo spoluprácu sIránom vjadrovej oblasti, ktorá zahala výstavbu atómovej elektrárne vmeste Búahr. Washington tvrdí, e Irán energetickým programom zakrýva vývoj jadrových zbraní. Záleitos bude nepochybne na programe summitu Putina samerickým prezidentom Georgeom W. Bushom vBratislave 24.februára. éf ruskej agentúry pre atómovú energiu by mal budúci týde vIráne podpísa protokol onávrate pouitého jadrového paliva Rusku. Ide oposlednú prekáku spusteniu Ruskom vybudovaného reaktora plánovaného na zaiatok budúcehoroka. Protokol má za cie zníi obavy, e Irán by mohol opätovne spracova Ruskom dodané palivo a získa tak materiál pre jadrové zbrane. Rohání, predseda iránskej Najvyej rady pre národnú bezpenos, uznal, e medzinárodné spoloenstvo dlho vyjadrovalo znepokojenie nad jadrovým programom Iránu. Teraz vak nikto nemôe pochybova, e nukleárny program Iránu má mierový charakter, vyhlásil. Rusko podporuje diplomatické úsilie krajín EÚ presvedi Irán, aby sa natrvalo vzdal programu obohacovania uránu výmenou za ekonomické stimuly. Teherán varoval, e obnoví vetky pozastavené jadrové aktivity, ak rozhovory nepokroia do polovicemarca.


Hasznos, de sarokba szorít a paksi bővítés

Sokkal jobban járunk a paksi atomerőmű bővítésével, mint ha szénerőműveket építenénk, ismeri el az ENSZ éghajlat-változási testületének magyar tagja, de egyúttal egy nehezen fenntartható pályára szorul be az ország. Hőszigeteléssel, épületfelújítással és átfogó hatékonyságnöveléssel annyi energiát takaríthatnánk meg, hogy azzal jobban védenénk a klímát, mint az atomenergiával. A klímavédelmi intézkedéseket úgy érdemes elképzelni, mint egy koktélt. A keverék összetétele országonként, régiónként változik, itthon pedig 2030-ig az energiahatékonyságnak lesz a legnagyobb szerepe – foglalta össze az IPCC vasárnap közzétettklímavédelmi jelentésénekMagyarországra levonható tanulságait Ürge-Vorsatz Diána, a dokumentum szerkesztőbizottságának tagja. A Közép-európai Egyetem fizikus és környezetmérnök végzettségű professzora szerint a hatékonyság terén hatalmas lehetőségei vannak Magyarországnak, mert az Európai Unió legnagyobb energiaintenzitású tagjai közé tartozunk. Ez azt jelenti, hogy egységnyi nemzeti össztermék előállítása sok energiába kerül, továbbá a lakosság és az intézmények sem igazán energiahatékonyak. „Hosszabb távon két tendencia rajzolódik ki a jelentésből. Az egyik lehetséges fejlemény az, hogy az üvegházgáz-kibocsátás több mint fele az épületek miatt keletkezik, de az is lehetséges, hogy az ingatlanaink fűtésének-hűtésének energiaigényét a jelenlegi szint ötödére csökkentjük, többek között hőszigeteléssel. Ez még akkor is lehetséges, ha közben több lakást tartunk fent a mostaninál” – mondtaÜrge-Vorsatz Diána. Ma már elterjedtek a hatékony fényforrások, a háztartások és az irodák áramfelhasználását is lehet még csökkenteni, bár az tény, hogy ebben kevesebb lehetőség adódik Magyarországon. Az épületek energiahatékonnyá tétele azért is fontos, mert az élet más területén is nagyon megkönnyíti az üvegházgáz-kibocsátás csökkentését. A hőszigetelés, a korszerű fűtés- és hűtéstechnika nagyarányú elterjedésével felszámolhatnánk Magyarországon azenergiaszegénységet. A magyar háztartások egyhatoda nem tudja megfelelően kifűteni a lakását, mert ha így tenne, akkor nem jutna elég pénze például ennivalóra. „Máig nem tudok napirendre térni egy tavaly téli eset miatt, amikor a szomszédunkban fagyott meg egy idős férfi, mert nehezen fűthető volt a háza, és nem volt elég fája” – mondta a kutató. A szigetelési programokkal számos munkahelyet lehetne teremteni. A 15 fok helyett 21 fokra felfűtött lakásokban (ilyen meleget ajánl az Egészségügyi Világszervezet, a WHO) 20 százalékkal kevesebben lennének náthások és influenzások. Az alacsonyabb gázfogyasztással csökkenne az ország energiafüggősége. „Semmilyen más klímavédelmi intézkedésnek nincs olyan jelentős járulékos haszna, mint az épületkorszerűsítésnek” – mondja Ürge-Vorsatz Diána. „Egy korábban megjelent tanulmányunk szerint az épületeink mélyfelújításával – vagyis ha nagyon energiahatékonnyá tesszük őket – 2050-re megtakaríthatnánk a januári földgázimport legalább 60 százalékát. Ez azért fontos, mert akkor a legnagyobb és a legkényesebb ez a behozatal, így a meglévő gáztároló-kapacitásokkal nagyjából védetté válna az ország a rövid távú, párszor tíznapos gázellátászavarokkal szemben.” A közlekedés a legnehezebb feladat A szakértő szerint a közlekedést lesz a legnehezebb megújuló energiafelhasználásra átállítani, ezen a téren sokkal fájóbb és nehezebb változásokra lehet számítani. De a lehetőségek itt is hatalmasak. Ezt éppen Berlin példája illusztrálja (a német fővárosban tartotta az IPCC harmadik munkacsoportja azt a konferenciát, amelyen klímakutatók és az ENSZ-tagállamok kormányainak küldöttei véglegesítették a jelentés döntéshozóknak szóló összefoglalóját). „Itt az emberek többet gyalogolnak, és többet kerékpároznak, mint Budapesten. Kiváló a tömegközlekedés, és nagyon érdekes fejlemény, hogy az autó már nem státuszszimbólum a fiatal férfiak körében, akik ugye sokat adnak az imázsukra” – magyarázta a CEU professzora. Az energiafelhasználás jelentős részét meg lehetne takarítani a szolgáltatások fokozott elektronikussá tételével. Ha az internetes ügyfélkapu szinte teljesen kiváltaná az okmányirodákat, akkor jó néhány autós utat megspórolhatnánk. A rendszerszemléletű szervezés és az okostelefonok biztosította adatáramlás pedig hatékonyabb közlekedésszervezést tenne lehetővé, vagyis az autós már elinduláskor megtudhatná, hogy merre ne menjen, hol van dugó. Ezek mind létező megoldások, elterjedésük szakpolitikai döntésekkel elősegíthető. Számos példa van erre Ausztriában, Németországban, de Észtországban is, amelyeket könnyen lehetne alkalmazni magyar viszonyokra – magyarázta Ürge-Vorsatz Diána. Az olcsó áram nem sarkall takarékoskodásra A szakértő szerint, ha jelentősen csökkentjük az energiafelhasználást, és azon belül az áramfogyasztást, akkor gyakorlatilag feleslegessé válik a paksi atomerőmű tízmilliárd eurós bővítése. „Az atomenergia valóban kedvező a klíma szempontjából, hiszen alacsony az üvegházgáz-kibocsátása, de ha úgy tervezzük, hogy majd nagyon nagy mennyiségben és olcsón áll a rendelkezésünkre az áram, akkor nem lesz kifizetődő energiahatékonynak és takarékosnak lenni” – mondta a szakértő. Az IPCC jelentése több fejezetben foglalkozik az úgynevezett „lock-in” (beragadás) problémával, amikor egy ország olyan infrastruktúrát épít ki most, ami a következő évtizedekben hátráltatni fogja a klímavédelmi intézkedéseket. Az atomerőmű is ilyen a CEU szakértőjének értékelése szerint. Miből lenne energiánk? A lecsökkent fogyasztást részben helyi megújuló forrásokból, részben földgázból fedeznénk a század harmincas-ötvenes éveiben. Az IPCC jelentésének újdonsága, hogy a földgázt úgynevezett hídtechnológiaként kezeli, abból kiindulva, hogy egy korszerű gázerőmű jelentősen kevesebb CO2-t bocsát ki egy szénerőműnél. Ürge-Vorsatz Diána emellett Magyarország áramellátásában a jelenleginél jóval nagyobb szerepet szánna az importnak, és ha több országból vásárolnánk megújuló forrásból termelt áramot, akkor nem alakulna ki egyoldalú függés.


Naděje na novou dohodu velmocí o raketách umírá poslední. Musí ale vázat i Čínu, míní expert

USA odstoupily od smlouvy o likvidaci raket středního a krátkého doletu (INF). Zatímco západní státy krok amerického prezidenta Donalda Trumpa schvalují, neměl prý jinou volbu, Moskva popírá, že by smlouvu porušovala. „Je to válka slov. V tuto chvíli si myslím, že jaderná rovnováha mezi Ruskem a NATO narušena není,“ ubezpečuje ve vysílání Českého rozhlasu Plus ředitel Ústavu mezinárodních vztahů Ondřej Ditrych.Ředitel Ústavu mezinárodních vztahů Ondřej Ditrych nepředpokládá, že ihned začnou nové závody ve zbrojení. A to i přesto, že šlo o průlomovou smlouvu. „Celá jedna kategorie zbraní, raket kratšího či středního doletu, ať už s jadernými či nejadernými hlavicemi, odpalovanými ze země, byla zakázaná. Množství těchto raket a odpalovacích zařízení bylo zničeno,“ popisuje Ditrych.Se zánikem klíčové smlouvy ale zároveň padla bariéra pro další destabilizaci a eskalaci – což se bezprostředně týká především Evropy, upozorňuje.„Vytváří to možnost vyvinout větší tlak na státy NATO, které budou v dosahu těchto raket. Nemusí ani dojít k nějakému masovému nasazení a velkým závodům ve zbrojení, ale strategická rovnováha v Evropě tím bude poznamenána,“ vysvětluje odborník na mezinárodní vztahy.Ačkoli se z porušování obviňovaly obě strany, vinu nese zejména Rusko. „Já bych řekl, že ze strany ruské je to porušení poměrně nekontroverzní. Raketa byla vyvinuta, jsou různé teorie, proč k tomu ruská strana přistoupila. Jedním z mého pohledu poměrně vlivným vysvětlením je, že to byl ústupek Vladimira Putina vojenskému establishmentu,“ popisuje.„Uzbrojit Rusko by nebylo tak jednoduché, americká administrativa nemůže sama rozhodnout o tom, že takto nákladné zbraně začne vyvíjet. Závody ve zbrojení by také přispěly k výrazné nestabilitě a vzrostlo by riziko nehody nebo miskalkulace,“ dodává Ditrych.Přestože se vypovězení smlouvy INF dotkne Evropy, USA i Rusku jde o jiný region, říká Ditrych. „Spojené státy v tuto chvíli hledí především k Číně a do Tichomoří. Nový ministr obrany Mark Esper se nechal slyšet, že by nově vyvinuté rakety v tomto regionu rád rozmístil.“Profesor Chris Miller vmagazínu Foreign Policynapsal, že smlouva INF se tak snadno zhroutila hlavně kvůli tomu, že jakožto bilaterální dohoda nemůže dobře sloužit v době multilaterálního světa.Především do hry vstoupila Čína, která na Rusko pohlíží jen jako na méně důležitého hráče. A prý i USA vědí, že její nový soupeř nesídlí v Kremlu.S touto analýzou souhlasí i Ditrych. Čínský jaderný arzenál je sice menší než francouzský, země ale má ambiciózní modernizační program a v oblasti zbrojení je velmi netransparentní, a to znervózňuje i její sousedy.Pokud Spojené státy chtějí udržet stabilitu v oblasti, musí posilovat svou vojenskou sílu – podle Ditrycha je ale otázkou, zda k tomu jsou vhodným nástrojem právě rakety středního a krátkého doletu.Problém je navíc v tom, kde rakety rozmístit – spojenců ochotných tyto základny hostit prý v regionu není mnoho.Ditrych se domnívá, že stále existuje naděje na uzavření nové dohody omezující rakety, do ní je ale třeba zapojit také Čínu, případně i další jaderné státy. „Naděje umírá poslední. Jediná realistická cesta je přikročit k multilateralizaci. Z ruského i amerického pohledu totiž bilaterální dohody nemají budoucnost,“ uzavírá expert.Jakou roli může hrát Česko v dohodě velmocí? Poslechněte si celé Interview Plus Jana Bumby.


Velmi drahé: Konec jádra Německo přijde na 32 miliard

Nová studie německé vlády ukazuje, že odklon od jádra bude dražší, než se čekalo Berlín- Konec jaderných elektráren vNěmeckubude pro zákazníky dražší, než ukazovaly původní propočty. Do roku 2030 podle zprávy zpracované pro ministerstvo hospodářství bude elektřina v Německu dražší o nejméně 32 miliard eur. Německý parlament nedávno schválil plán vlády uzavřít všechnyjaderné elektrárnyv zemi do roku 2022, o řadu let dříve, než konzervativní vláda Angely Merkelové původně slibovala. Vláda rovněž uvalila na provozovatele jaderných elektráren novou daň. Částka 32 miliard eur je přitom podle expertů minimální odhad ztrát, které odklon od jádra Německu přinese. Výroba elektřiny se přesune do zahraničí a elektřina bude dražší.  Celkové náklady odklonu od jádra už v červenci odhadl basilejský institut Prognos na 335 miliard eur. Podle Prognosu budou nejvíce bity energeticky náročné firmy. Německo sice urychlený ústup od atomové energie zvládne bez vážných výpadků, zaplatí za to ale zdražením elektřiny. Její cena přitom už dnes patří k nejvyšším v Evropě. Institut, který studii vypracoval na objednávku Sdružení bavorského hospodářství VBW, soudí, že pro průmyslové podniky vzroste cena elektřiny do roku 2030 proti loňsku o 41 procent. Na plány německých politiků už reagují také velké firmy v zemi. Největší německý energetický koncernE.ONpropustí kvůli rozhodnutí německých politiků odstavit v zemi jaderné elektrárny 9 000 až 11 000 lidí, to znamená až 14 procent svých pracovních sil. Společnost, která působí i na českém trhu, to oznámila v rámci středeční výsledkové zprávy za první pololetí, kdy jí zisk klesl o 45 procent. E.ON provozuje v Německu šest jaderných reaktorů, z toho dva staršího typu, které byly nadobro uzavřeny už po březnové havárii japonské elektrárny Fukušima. V úterý oznámila propad zisku o 40 procent i skupina RWE, která má první z pěti reaktorů uzavřít v roce 2016.