Tusk o elektrowni jądrowej. "Polska jest w wyjątkowo trudnej sytuacji"

- Jeśli mamy odejść efektywnie od tej najbardziej emisyjnej energetyki, to musimy kontynuować prace nad alternatywą i energetyka jądrowa jest taką alternatywą dla Polski - mówił w poniedziałek premier Donald Tusk na konferencji prasowej w Berlinie. Donald Tusk przyleciał w poniedziałek do Berlina, by spotkać się z niemieckim kanclerzem Olafem Scholzem. Na konferencji prasowej był pytany przez dziennikarzy, jak odpowie na zarzuty, że po zmianie władzy w Polsce niewiele się zmieniło w niektórych obszarach politycznych.- Wszystko się zmieniło w polskiej polityce, jeśli chodzi o kwestie fundamentalne, takie jak rządy prawa, pozycja i siła Polski wUnii Europejskiej, także kwestie bardzo bliskie memu sercu, jak prawa człowieka, prawa mniejszości - odpowiedział Tusk.Dalsza część artykułu pod materiałem wideoDodał, że jeśli chodzi o energetykę jądrową, Polska będzie podejmowała decyzje zgodnie z własnym interesem energetycznym. - Jak państwo wiecie, jesteśmy gotowi i zdeterminowani, żeby działać na rzecz ochrony klimatu, ale Polska jest w wyjątkowo trudnej sytuacji. To jest dla Polski bardzo duże wyzwanie.Jeśli mamy odejść efektywnie od tej najbardziej emisyjnej energetyki, to musimy kontynuować prace nad alternatywą i energetyka jądrowa jest taką alternatywą dla Polski- stwierdził premier.Donald Tusk powiedział też, że nie wie, skąd po zmianie rządów w Polsce oczekiwanie, że jako premier będzie negatywnie nastawiony do energetyki jądrowej. -Prace nad polską energetyką jądrową rozpocząłem jako premier w 2011 rokui musimy znaleźć i znajdziemy sposoby zabezpieczenia potrzeb energetycznych Polski w sposób autonomiczny i taki, który da nam realne bezpieczeństwo energetyczne - stwierdził.Zapowiedział, że Polska będzie na pewno "asertywna w wielu sprawach", ale rządowi zależy też na jak najlepszej współpracy europejskiej. - Nikogo przecież nie muszę przekonywać, że jestem też gwarantem przyjaznych i głębokich relacji między Polską a Niemcami, z różnych względów. W Polsce nikomu tego tłumaczyć nie muszę - powiedział premier.Jak zastrzegł, nie zmienia to faktu, że Polska iNiemcymają czasami rozbieżne interesy.Zapewnił, że dialog będzie otwarty.Kanclerz Niemiec był z kolei pytany o współpracę z Polską w kontekście obronności. Olaf Scholz odpowiedział, że współpraca między Polską a Niemcami jest bardzo dobra. - Będziemy szukali wszystkich perspektyw, żeby tak dalej było - zadeklarował.Dodał jednak, że konferencja prasowa nie jest dobrym miejscem na omawianie konkretnych projektów dotyczących przemysłu obronnego. -Współpracujemy bardzo chętnie z Polską i to dotyczy bardzo wielu projektów i przedsięwzięć.I polski rząd o tym wie - podkreślił Scholz.


Ukraiński minister: pracownicy elektrowni atomowej w Zaporożu są torturowani

Minister energetyki Ukrainy Herman Hałuszczenko oświadczył w nocy z wtorku na środę, że będący zakładnikami Rosjan pracownicy elektrowni atomowej w Zaporożu są poddawani torturom i wymusza się na nich deklaracje, które Kreml chce wykorzystać w celach propagandowych. W elektrowni atomowej w Zaporożu, która jest największą elektrownią tego typu w Europie, przetrzymywanych jest ponad 100 pracowników i około 200 ukraińskich ochroniarzy. Nie mogą oni opuszczać obiektu od 5 marca, kiedy obiekt zajęły sił rosyjskie. Na miejscu jest ograniczony dostęp do leków i jedzenia, dlatego też pracownicy ograniczają się do jednego posiłku dziennie. Elektrownia w Zaporożu to największa elektrownia jądrowa w Ukrainie i w Europie. W zeszłym tygodniu stała się celem ataków Rosjan. W wyniku rosyjskiego ostrzału wybuchł pożar. Jak przekazywały ukraińskie służby ratownicze, ogień ogarnął budynek szkoleniowy i laboratorium, poza obrębem elektrowni atomowej. Z kolei serwis Euromaidan informował, że wśród obrońców zaporoskiej elektrowni są ranni i zabici. Natomiast pracownicy elektrowni zapewnili stabilną pracę obiektów jądrowych. Poziom promieniowania pozostał stabilny. — Nie ma żadnego zagrożenia w związku z sytuacją w Zaporoskiej Elektrowni Atomowej — zapewniła 4 marca minister klimatu i środowiska Anna Moskwa. Z kolei szef Państwowej Agencji Atomistyki Łukasz Młynarkiewicz przestrzegł przed dezinformacją związaną z rzekomymi zagrożeniem związanym z zajęciem przez Rosjan terenu ukraińskiej elektrowni atomowej. Zapewnił, że podczas ataku "nie doszło do uszkodzenia systemów ważnych dla bezpieczeństwa jądrowego". Dodał, że na terenie zaporoskiej elektrowni nie odnotowano wzrostu promieniowania. Tak samo w Polsce, sytuacja radiacyjna nie odbiega od tego, co było przed agresją Rosji na Ukrainę. Dziękujemy, że jesteś z nami. Zapisz się na newsletter Onetu, aby otrzymywać od nas najbardziej wartościowe treści.


MAEA zapewnia: promieniowanie z Fukushimy "nieznaczne"

Według oceny Międzynarodowej Agencji Energii Atomowej (MAEA), z uszkodzonej japońskiej elektrowni atomowej Fukushima I będą się wydobywać już tylko nieznaczne ilości substancji promieniotwórczych. Według oceny Międzynarodowej Agencji Energii Atomowej (MAEA), z uszkodzonej japońskiej elektrowni atomowej Fukushima I będą się wydobywać już tylko nieznaczne ilości substancji promieniotwórczych.Jak powiedział w wiedeńskiej siedzibie MAEA jej ekspert do spraw bezpieczeństwa Denis Flory, jeśli wszystko pójdzie zgodnie z planem, radioaktywna emisja będzie spadać z dnia na dzień. Łączna ilość substancji promieniotwórczych, jakie przedostaną się do otoczenia, prawie nie będzie się różnić od obecnego stanu.Pod koniec ubiegłego tygodnia japońska spółka energetyczna Tepco, która zajmowała się eksploatacją uszkodzonej 11 marca przez potężne trzęsienie ziemi elektrowni Fukushima I, przedstawiła plan ustabilizowania jej reaktorów, co ma potrwać do dziewięciu miesięcy.Jak zaznaczył Flory, MAEA będzie wspierać Japończyków przy realizacji tego celu.


Irán tvrdí, e nezastaví program obohacovania uránu

éf iránskej Organizácie pre jadrovú energiu Ferejdún Abbásí dnes vyhlásil, e jeho krajina napriek iadosti OSN nezastaví program obohacovania uránu. TEHERÁN. Irán tvrdí, e urán potrebuje pre lekársky výskumný reaktor. Argumentuje, e úrove obohatenia - takmer 20 percent - je hlboko pod 90 percentami potrebnými na zostrojenie jadrovej zbrane. Americkí predstavitelia vak vyjadrili obavy, e Irán podniká kroky k obohacovaniu uránu na vysokú úrove.SkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamouSkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamou Irán odmieta obvinenia USA a ich spojencov, e sa tajne snaí zostroji jadrovú zbra. Abbásí poda oficiálnej agentúry IRNA povedal, e Irán bude pokraova v obohacovaní uránu na 3,5 percenta v najväom jadrovom zariadení v Natanzi, aktivity súvisiace s obohacovaním na 20 percent vak presunie do podzemného zariadenia pri meste Fordó.


Donald Trump reaguje na próbę atomową Korei Północnej

Prezydent Donald Trump napisał na Twitterze, że postępowanie Korei Północnej jest wielkim zagrożeniem dla Stanów Zjednoczonych i Chin. Potępienie dla dzisiejszej próby broni atomowej Korei Północnej wyraziły także m.in. Chiny i Rosja. Angela Merkel i Emmanuel Macron wezwali do ostrzejszych sankcji wobec kraju, którego przywódcą jest Kim Dzong Un. Korea Północna potwierdziła, że przeprowadziła dziś szóstą próbę jądrową. Komunistyczna Północ twierdzi jednocześnie, że udało jej się zminiaturyzować broń nuklearną. Oznacza to, że ładunki jądrowe mogą być umieszczane w głowicach rakietowych. Informacje o sukcesie dzisiejszego testu przekazała północnokoreańska telewizja. "Korea Północna jest państwem zbójeckim, które stało się wielkim zagrożeniem i źródłem zakłopotania dla Chin" - napisał Trump, dodając, że Pekin "próbuje pomóc, ale z niewielkim powodzeniem". Chiny są największym partnerem handlowym Korei Północnej. Donald Trump w swoim wpisie na Twitterze stwierdził, że rozmowy pokojowe obu Korei nie odnoszą skutku, a Północ jest w stanie zrozumieć "tylko jeden argument". Na działania Korei Północnej zareagował także rząd Angeli Merkel. "Najnowsza prowokacja przywódcy w Pjongjangu osiągnęła nowy wymiar" - czytamy w komunikacie opublikowanym przez niemiecki rząd. Podczas rozmowy telefonicznej Merkel i Macron zgodzili się co do tego, że Korea Północna łamie międzynarodowe prawo i uznali, że w związku z tym społeczność międzynarodowa powinna zdecydowanie zareagować na tę eskalację - dodano. Według Merkel i Macrona po najnowszym teście jądrowym konieczne są działania nie tylko ze strony Rady Bezpieczeństwa ONZ, ale także Unii Europejskiej. "Kanclerz i prezydent wyrazili poparcie dla zaostrzenia unijnych sankcji wobec Korei Północnej" - czytamy. Korea Północna "zignorowała sprzeciw społeczności międzynarodowej i dokonała nowej próby nuklearnej" - głosi ministerialny komunikat, dodając, że "rząd Chin wyraża stanowczy sprzeciw (wobec tego testu) i zdecydowanie go potępia". Wzywając Pjongjang do unikania "niewłaściwych" działań, Chiny pragną podkreślić swoje "niewzruszone" zaangażowanie we współpracę ze społecznością międzynarodową w celu zapewnienia pokoju i stabilności na Półwyspie Koreańskim - dodano. Chińska agencja ds. bezpieczeństwa atomowego poinformowała, że rozpoczęła pomiary promieniowania wzdłuż granicy z Koreą Płn. Chiny, które są najważniejszym sojusznikiem Korei Płn. i jej największym partnerem handlowym, wielokrotnie podczas obecnego kryzysu apelowały o spokój. Pekin dawał wyraz swej frustracji wywołanej zarówno licznymi północnokoreańskimi próbami nuklearnymi i testami rakietowymi jak i zachowaniem Korei Płd. i USA, które postrzega jako powód eskalacji napięcia. Przeprowadzona dziś próba atomowa jest "kolejną demonstracyjną oznaką lekceważenia przez Pjongjang wymogów stosownych rezolucji Rady Bezpieczeństwa ONZ i norm prawa międzynarodowego" i jako taka zasługuje na "najbardziej stanowcze potępienie" - oświadczyło MSZ Rosji. "Poprzez swoje działania, których celem jest destabilizacja globalnego reżimu nierozprzestrzeniania (broni jądrowej), władze Korei Północnej stwarzają poważne zagrożenie dla pokoju i bezpieczeństwa na Półwyspie Koreańskim" - oceniło rosyjskie ministerstwo. W opinii resortu w powstałej sytuacji "niezbędne jest zachowanie zimnej krwi i powstrzymywanie się od jakichkolwiek działań prowadzących do dalszej eskalacji napięcia". MSZ w Moskwie wezwało "wszystkie zainteresowane strony do bezzwłocznego powrotu do dialogu i negocjacji" oraz zadeklarowało, że potwierdza gotowość Rosji do "wspólnych wysiłków w tym kierunku". Przeprowadzona dziś przez Koreę Północną szósta próba atomowa to czyn "godny pożałowania", a rozwijany przez tamtejszy reżim program nuklearny nadal stanowi "poważne zagrożenie" - oświadczył szef Międzynarodowej Agencji Energii Atomowej Yukiya Amano. Dyrektor generalny ONZ-owskiej agencji zaapelował o "wdrożenie wszystkich ważnych w tym kontekście postanowień" i zapewnił, że MAEA "bacznie śledzi prace w ramach programu atomowego Koreańskiej Republiki Ludowo-Demokratycznej (KRLD)". Komisja Przygotowawcza ds. Całkowitego Zakazu Prób Jądrowych (CTBTO) podała, że towarzysząca próbie atomowa eksplozja była potężniejsza niż pięć poprzednich oraz że doszło do niej w miejscu, w którym przeprowadzono wcześniejsze testy. - Jeśli potwierdzą się doniesienia (o kolejnej próbie jądrowej), to będzie to sygnał, że program atomowy KRLD rozwija się bardzo szybko - ocenił szef CTBTO Lassina Zerbo. - Mam szczerą nadzieję, że posłuży to jako pobudka dla społeczności międzynarodowej w sprawie zdelegalizowania wszelkich prób jądrowych poprzez wprowadzenie w życie CTBT (Traktatu o Całkowitym Zakazie Prób z Bronią Jądrową - PAP) - dodał. Komisja Przygotowawcza monitoruje status traktatu oraz prowadzi przygotowania do jego efektywnego wdrożenia, planuje też utworzenie światowego systemu monitoringu i weryfikacji jego stosowania. Jednak CTBT może wejść w życie dopiero po ratyfikowaniu przez wszystkie kraje z zaawansowaną technologią atomową. Ratyfikacji nie przeprowadziły dotąd: Chiny, Egipt, Korea Północna, Indie, Iran, Izrael, Pakistan i USA. (dp)


Biztonsági hibák miatt nem engedélyezik egy japán atomerőmű újraindítását

Súlyos biztonsági hiányosságokat találtak a japán Kasivazaki-Kariva atomerőműben, és ezért helyi hatóságok várhatóan nem fogják engedélyezni, hogy újrainduljon - közölte szerdán a szigetország atomenergia-hivatala (NRA). Az NRA korábban közölte, hogy 2020 márciusa óta 15 ponton találtak súlyosnak ítélt biztonsági rést a Niigata prefektúrában található létesítmény illegális behatolás elleni rendszereiben és tartalékrendszereiben. A hatóság ezért azt tervezi, hogy megtiltja az erőmű újraindítását a 2011-ben balesetet szenvedett fukusimai erőművet is üzemeltető TEPCO-nak. Végleges döntés azután születhet, hogy a cég reagál a hatóság kifogásaira. A határozat értelmében a TEPCO nem kezdheti meg a nukleáris fűtőanyagszállítást és feltöltést az erőműben. Tojosi Fuketa, az NRA igazgatója közölte, hogy meg kell bizonyosodni arról, hogy a nukleáris anyagok védelme megfelelő. Kijelentette azt is, hogy megítélése szerint a TEPCO jelenleg nem képes a nukleáris fűtőanyag biztonságos leszállítására az atomerőműbe. A vállalat egyik vezetője, Okura Makoto sajtótájékoztatón arról beszélt, hogy a cég nem tud kifogást emelni a hatóság megállapításai ellen, és megállapította, hogy a TEPCO sajnos nem volt képes levonni a tanulságot a fukusimai katasztrófából, és a vállatnak a gyökerektől kell újjá építenie magát. 2011. március 11-én 9-es erősségű földrengés rázta meg Fukusimát. A rengést követő szökőárban csaknem 20 ezer ember vesztette életét, s a természeti csapás a világ egyik legsúlyosabb nukleáris katasztrófáját idézte elő az ott található Fukusima Daicsi atomerőműben. A katasztrófa helyszínének megtisztítása évtizedekig is eltarthat.


Czechy: premier poparł jednoznacznie rozwój energetyki jądrowej

Podczas wystąpienia na 8. Europejskim Forum Energetyki Jądrowej (ENEF) w Pradze czeski premier Petr Neczas poparł w czwartek jednoznacznie rozwój energetyki jądrowej. Skrytykował też politykę UE, która chce postawić na energie odnawialne. "Polityka energetyczna Unii Europejskiej znalazła się w ślepej uliczce. Bruksela promuje energię odnawialną, co śrubuje ceny energii dla odbiorców przemysłowych i indywidualnych prowadząc do recesji gospodarczej" - ostrzegł premier Neczas, dodając, że wizja polityki energetycznej UE, która zakłada 80-95-procentowe zmniejszenie redukcji gazów cieplarnianych do roku 2050 powinna zostać "ponownie przeanalizowana". Premier przypomniał, że w ciągu ostatnich siedmiu lat ceny gazu w Europie zwiększyły się o 38 procent, natomiast w tym samym czasie Stanach Zjednoczonych zmniejszyły się o 60 procent. Zdaniem premiera kluczową rolę w redukcji gazów cieplarnianych odgrywa energetyka jądrowa. "Energia jądrowa to energia czysta i bezpieczna" - oświadczył Petr Neczas. Czesi mają dwa reaktory w czeskim Temelinie i kolejne dwa w Dukowanach, które zapewniają jedną trzecią dostaw energii elektrycznej. Czeski rząd zaproponował zwiększenie mocy tych siłowni o dwa kolejne bloki z reaktorami wodno-ciśnieniowymi. Każdy z nich będzie dysponował mocą 1000 MV. Inwestycja ma zwiększyć udział energii jądrowej w czeskiej energetyce do 50 procent. Dla Pragi zwiększenie mocy jej elektrowni jądrowych jest bardzo ważne, ponieważ do roku 2020 Czesi mogą zamknąć swoje siłownie węglowe ze względu na przepisy UE. Na przetarg ogłoszony przez Czechów w roku 2009 odpowiedziały trzy koncerny: francuska Areva, Westinghouse oraz konsorcjum MIR.1200 składające się z czeskiej firmy Skoda JS i dwóch filli rosyjskiego koncernu Rosatom. Podczas niedawnej wizyty Neczasa w Moskwie premier Dmitrij Miedwiediew oświadczył, że jeśli kierowane przez Rosjan konsorcjum wygra przetarg na rozbudowę siłowni w Temelinie, to czeskie spółki otrzymają zamówienia na kwotę 6 mld euro. Na energetykę jądrową stawia również premier Słowacji Robert Fico. Podczas czwartkowego wystąpienia w Pradze premier poparł budowę dwóch nowych bloków w siłowni Jaslovskie Bohunice, które miałby powstać w pobliżu przestarzałych i zamkniętych jednostek. Ich budowa zapewniłaby samowystarczalność energetyczną kraju w pierwszej połowie stulecia. Słowacką energetykę jądrową kontroluje konsorcjum Slovenske Elektrarne, w której głównym udziałowcem jest włoska grupa ENEL posiadająca 66 procent akcji. Słowacja ma jeszcze jedną siłownię jądrową w Mochovcach, blisko granicy z Węgrami. Elektrownia składa się z dwóch reaktorów, które wytwarzają 6000 GWh rocznie i zaspokajają 20 procent zapotrzebowania kraju. Oba reaktory zbudowano w 1983 roku. Dwa kolejne, budowane w technologii rosyjskiej, mają zostać oddane do użytku na przełomie lat 2013-2014. Gospodarzami Europejskiego Forum Energetyki Jądrowej (ENEF), utworzonego w roku 2007 z inicjatywy Komisji Europejskiej są Czechy i Słowacja. Spotkania odbywają się co pół roku, na przemian w Pradze i w Bratysławie.


Evropané nepřesvědčili Írán, aby držel jadernou dohodu. Nenabídli jste dost, vzkazuje

Evropské země zatím neučinily Teheránu takovou nabídku, aby ho přiměly i nadále plnit podmínky mezinárodní dohody o jaderném programu z roku 2015. Po pátečním jednání ve Vídni to řekl náměstek íránského ministra zahraničí Abbás Arákčí. Dohodu loni vypověděly Spojené státy, které pak vůči Íránu zavedly sankce. Zbylí signatáři se zatím neúspěšně snaží Írán přesvědčit, aby i přesto dohodu dál ctil a přestal s obohacováním uranu na vyšší než povolenou hranici. AčkoliSpojené státyod dohody odstoupily, snaží se zbylé země, které stály u jejího zrodu, tedy Francie, Británie, Německo, Rusko a Čína,Teheránpřesvědčit, že její plnění pro něj může být nadále výhodné. Páteční setkání ve Vídni bylo nejspíš posledním pokusem, jak změnit názor íránského vedení, které 17. června oznámilo, že zhruba za deset dní překročí limit obohaceného uranu stanoveného dohodou, a přestane tak plnit jednu z důležitých podmínek ujednání. Podle Arákčího byla páteční schůzka "krokem vpřed" a šlo podle něj o pokrok ve srovnání s předchozími jednáními. "Ale stále to není dost, a stále nejsou splněna očekávání, která Írán má," řekl podle agentury AP druhý muž íránské diplomacie. Evropské země Íránu navrhly způsob, jak pomoci íránskému hospodářství, které poškodily opětovně zavedené americké sankce, a přitom tyto sankce neporušit. Chtějí to učinit pomocí takzvaného mechanismu INSTEX, který umožní výměnný obchod bez vzájemných finančních transakcí, na něž se americké sankce vztahují. Arákčí v pátek uznal, že nástroj INSTEX už je nyní "provozuschopný". Aby však z něj měli Íránci skutečný užitek, musely by evropské země takto nakupovat i ropu, řekl ve Vídni vyjednavač. Jaderná dohoda s Íránem teď visí na vlásku, protože země v květnu oznámila, že postupně přestane plnit její jednotlivé body, pokud zbylí signatáři nepřijdou s přesvědčivou nabídkou, jak ochránit íránskou ekonomiku před sankcemi. Dvě klíčová ujednání se týkají obohaceného uranu - ten smí být obohacen maximálně na 3,67 procenta a Írán ho smí mít nanejvýš 300 kilogramů. Zásoby má podle svých předchozích vyjádření zřejmě už větší a limit obohacování překročí 7. července. Tehdy vyprší lhůta, kterou Írán signatářům dal na vyjednání lepších podmínek dohody. Úroveň obohacování uranu dohoda Íránu snížila, aby se vyloučila možnost, že bude mít země uran obohacený na úroveň potřebnou pro výrobu zbraní, což je přes 90 procent. Americký prezident Donald Trump ale dohodu uzavřenou svým předchůdcem označil za nedostatečnou.


Trump: Vojna proti Iránu by netrvala vemi dlho

Americký prezident Donald Trump v stredu vyjadril nádej, e USA nepôjdu do vojny s Iránom, ale ak sa tak stane, pouitie sily Amerikou by bolo zdrvujúce. Vrozhovore pre stanicu Fox Business Network dostal Trump otázku, i USA pôjdu do vojny proti Iránu. Dúfam, e nie, ale budeme vo vemi silnej pozícii, ak by sa malo nieo sta. Sme vo vemi silnej pozícii. Môem vám poveda, e by to netrvalo vemi dlho, uviedol Trump stým, e nehovorí onasadení vojakov do pozemných operácií. Neustále sa vyostrujúci spor medzi Spojenými tátmi a Iránom nebude vyrieený, pokým Washington nezruí protiiránske sankcie. Iránsky prezident Hasan Rúhání to povedal vutorok veer vtelefonáte sfrancúzskym náprotivkom Emmanuelom Macronom, informovala tlaová agentúraDPA. Nae sily tie budú úinne eli alím agresiám Spojených tátov voi naim hraniciam, varoval Rúhání a pripomenul minulotýdové zostrelenie amerického bezposádkového lietadla. Dodal, e Irán nemá iadny záujem na napätí vregióne a obzvlá nechce vojnu, a to ani so Spojenými tátmi. Zodpovednos za súasnú situáciu pripísal Washingtonu. Rúhání alej uviedol, e Irán je stále oddaný jadrovej dohode zroku 2015, ktorej alí osud je vsúasnosti neistý, a e je ochotný preukáza prunos. Nebudeme podnika ni, o by sme nemohli zvráti, ubezpeil. Dohoda zroku 2015, oficiálne oznaovaná ako Spoloný komplexný akný plán (JCPOA), zaväzuje Teherán kvýraznému obmedzeniu jeho jadrových kapacít výmenou za zruenie medzinárodných ekonomických sankcií. Iránska vláda ete zaiatkom mája vyhlásila, e sa alej necíti viazaná dohodnutými ohranieniami, pokia ide ozásoby obohateného uránu a akej vody. Americký prezident Donald Trump pritom odstúpil od spomínanej dohody u vmáji 2018a následne obnovil sankcie voi Iránu vrátane embarga na dovozropy. Poda Rúháního by sa Teherán kdodriavaniu svojich záväzkov vrátil, ak by dokázali svoje záväzky dodra aj zvyní signatári dohody Británia, ína, Francúzsko, Nemecko a Rusko. Jednostranným odstúpením poda neho Spojené táty pokodili vetkých vrátane vlastných obyvateov.


Ez lehet a világ egyik legkiszámíthatatlanabb találkozója

Kövesse az Indexet Facebookon is! Kapcsolódók (4) Új fordulatot vett a Koreai-félsziget körüli konfliktus, miután Donald Trump első hivatalban lévő amerikai elnökkénttalálkozni fogÉszak-Korea vezetőjével. Ha megvalósul a közte és Kim Dzsongun között májusra tervezett találkozó, azt többen már ahhoz hasonlítanák, mint amikor Richard Nixon folytatott megbeszélést 1972-ben Mao Ce-tunggal. A tavalyi feszültség után hirtelen jött enyhülés egy harmadik Korea-közi csúcstalálkozóban és az amerikai-észak-koreai megbeszélésben csúcsosodhat ki. Egyelőre azonban az egészről még szinte semmit sem tudni azon kívül, hogy elvileg megtartják majd. Észak-Korea pedig korábban is felfüggesztette már a rakéta- és atomteszteket az amerikaiakkal folytatott tárgyalások alatt, de aztán ezek mégis újrakezdődtek. A legfeszültebb időszakból nőtt ki a párbeszéd Nagyon úgy tűnik, hogy végül megvalósul az a találkozó, amit már a 2016-os amerikai elnökválasztás alatt is pedzegettek, miután Trump nyitottnak mutatkozott arra, hogy elnökként esetleg leüljön tárgyalni Kim Dzsongunnal. 2017-ben viszont egészen más irányba indultak az események, ésrégen látott feszült helyzetbontakozott ki a Koreai-félsziget körül. Tavaly minden korábbinál jobbanfelpörgöttÉszak-Korea rakéta- és atomprogramja. Phenjan olyan interkontinentális ballisztikus rakétákat istesztelt, amikkel állítása szerint már az Egyesült Államok egész területét elérhetné, ésvégrehajtottáklegerősebb kísérleti atomrobbantásukat is. Ezekre válaszul Trump több lépésben még tekert az Észak-Korea elleni, egyébként iskemény szankciókon, amikhez az északi rezsimegyetlen igazán fontos támaszának számító Kínátis sikerült megnyernie – még úgy is, hogy több jele is volt annak, hogy a valóságban a kínaiak megkerültek vállalásokat. Közbena háborús retorikáigterjedő üzengetések is folyamatosak voltak, Trump tűzzel, dühvel fenyegette meg a Kis Rakétás Embernek nevezett Kim Dzsongunt, míg az északiak válaszul vén bolondnak titulálták az amerikai elnököt. Miután azonban Kim Dzsongun újévi beszédében egy váratlanul nagy váltássalnyitottnak mutatkozott a párbeszédreDél-Koreával, az elmúlt két hónapban már a diplomácia került előtérbe. A két Korea megegyezett arról, hogy egy észak-koreai delegáció isrészt vesza phjongcshangi téli olimpián, aminek keretében az észak-koreai diktátor befolyásos húgabátyja nevében meghívtaMun Dzsein déli elnököt Phenjanba. Ezutánérkezetta hét elején, 2007 óta először egy dél-koreai tárgyalódelegáció az északi fővárosba, és 2011-es hatalomra kerülése óta most először találkoztak déli tisztviselők magával Kim Dzsongunnal is. A déliek a találkozó után bejelentették, hogy tizenegy évvel a legutóbbi után április végénmegtartjáka harmadik Korea-közi csúcstalálkozót a két ország vezetői között. A déliek tolmácsolása alapján Észak-Korea hajlandó lenne beszélni akár atomfegyverei feladásáról is, ha nem érzi magát katonailag fenyegetve, és a rezsim biztonsága garantált. A déli delegáció szerint Phenjan Washingtonnal is hajlandó tárgyalni a nukleáris leszerelésről és a kapcsolatok normalizálásáról. Egyébként Észak-Korea ezeket csak a délieken keresztül mondta így ki, az állami médiában leginkább az jelent meg a találkozóról, hogy a megbeszélésen „hazafias és őszinte" volt a hangulat, és Kim Dzsongun „a nemzeti egyesítés történetének új fejezetét akarja nyitni". Először nem lehetett tudni, hogy a két Korea között már megkezdődött nyitás az Egyesült Államok és Észak-Korea viszonylatában mit hozhat magával. Miután azonban csütörtökön a déli delegáció Washingtonba utazottbeszámolni a tárgyalásaik eredményéről, kiderült, hogy mi volt az a titkos üzenet, amit nem akartak addig részletezni: Kim Dzsongun Donald Trumpot is tárgyalásokra hívta. Az viszonta CNN szerintmég Trump több tanácsadóját is váratlanul érte, hogy az amerikai elnök nem gondolkodott sokat, hanem elfogadta a déli tisztviselők által közvetített ajánlatot. Erre utalhat az is, hogy Rex Tillerson külügyminiszter órákkal korábban még a pozitív jelek ellenére ismesszinek neveztea közvetlen tárgyalásokat Észak-Koreával. Ilyen még soha nem volt Ha valóban megvalósul, akkor egy ilyen találkozó azért is mindenképpen történelmi lesz, mert korábban hivatalban lévő amerikai elnök még nem ült le az aktuális észak-koreai diktátorral (exelnökként Bill Clinton és Jimmy Carter is járt Észak-Koreában). Az is fontos fejlemény, hogy a dél-koreai küldöttek azt is bejelentették, hogy Észak-Korea vállalta, nem fog végrehajtani semmilyen nukleáris tesztet, rakétaindítást, vagy más provokációt, amíg a tárgyalások tartanak. Ez azt is jelenti, hogy ezúttal feltehetően az sem változtat majd ilyen szempontból gyökeresen a helyzeten, ha heteken belül megkezdik a téli olimpia és a paralimpia miatt elhalasztott amerikai-dél-koreai szokásos éves hadgyakorlatokat. A bejelentés után első körben minden fél a saját részsikereként próbálhatja eladni a fejleményeket: Van azonban olyan amerikai elemző, aki szerint a tárgyalások felajánlásával Kimcsapdát állítottTrumpnak, aki amerikai elnökként a legtöbbet érheti el, de a legtöbbet is kockáztatja egy ilyen bizonytalan kimenetelű találkozóval, ha viszont elutasította volna, akkor Phenjan Washingtont okolhatta volna a párbeszéd elmaradásáérta dél-koreaik felé. Munt a dél-koreai konzervatívok vádolták azzal, hogy hagyja kihasználni magát, az pedig már látszik, hogy a népszerűsége valószínűleg végérvényesen összefonódott az észak-koreai helyzet kezelésével, aminek betehet, ha végül a tárgyalások esetleg látványosan zátonyra futnak. Nem enyhítenek a nyomáson Trump pénteken a Twitterén is megerősítette, hogy az amerikai találkozó szervezése folyamatban van, a hét elején pedig pozitív hírként értékelte a déliek phenjani tárgyalásait. „Szerintem őszinték, remélem, hogy azok. Hamarosan kiderül" – írta az észak-koreai ajánlatokról, de azt is hozzátette, hogy lehet, hogy hiú reményeket táplálnak, az Egyesült Államok pedig kész bármelyik irányba erőteljesen elmozdulni. Pénteken kihangsúlyozta, hogy fontos előrelépések történtek, de a szankciók érvényben maradnak, amíg nem sikerül megállapodást kötni. Ennek azzal is nyomatékot adtak egyébként a napokban, hogy az USAmegint új szankciókat vezetett beÉszak-Korea ellen, mert megállapításuk szerint Észak-Koreaölette meg Kim Dzsongnamot, Kim Dzsongun féltestvérét Malajziában. Mun ugyan csodaként értékelte a Kim-Trump-találkozó lehetőségét, de Dél-Korea is jelezte, hogy nem lesznek hirtelen feloldva az eddigi korlátozások Észak-Koreával szemben. A Washingtonban járó tisztviselők elmondták, hogy folytatódik a nyomásgyakorlás, nem lazítanak a szankciókon, amíg Phenjan az új retorikáját nem támasztja alá konkrét lépésekkel. „MÉG CSAK A RAJTVONALON ÁLLUNK" – mondta Mun a héten, és azt is világossá tette, hogy semmi mást nem fogad el, csak Észak-Korea teljes nukleáris leszerelését. A békére törekvő tárgyalásokkal párhuzamosan növelte a védelmi kiadásokat, mert „mindent meg kell tennünk, hogy ellenlépéseket hozzunk Észak-Korea atomfegyverei és rakétái ellen is". Először a két Korea ül le egymással Az elmúlt hetekben azonban az látszott, hogy az amerikai-észak-koreai kapcsolatoktól függetlenül is mindkét Korea próbálja kihozni a legtöbbet a tavalyi feszültségek után az elmúlt két hónapban jelentkező enyhülésből. A hét elején megállapodtak abban is, hogy újraindítják a forródrótot a katonai feszültségek csökkentéséhez, és az elemzők által a téli olimpia alatt találgatott időpontoknál előbb rendezik meg a harmadik Korea-közi csúcstalálkozót is. Az első kettőt még a két Korea közötti enyhébb időszakban tartották: először 2000-ben érkezett dél-koreai elnök Phenjanba tárgyalni, míg a második csúcsot 2007-ben tartották, akkor is az északi fővárosban. A déliek most is nyitottak lettek volna egy phenjani helyszínre, azonban már az is eldőlt, hogy a két ország közötti demilitarizált zóna határán fekvő Panmundzsomban lesz a csúcstalálkozó. A határfalunálhajtott végre drámai szökésttavaly egy dezertáló északi katona, illetve itt volt januárban az az egyeztetés is, ami megalapozott aztán a téli olimpiás közeledésnek. Ráadásul ezen belül is a déli részen lévő Béke Házában találkozik majd Mun Dzsein Kim Dzsongunnal, ami azért történelmi, mert észak-koreai legfelsőbb vezető még nem lépte át a fegyverszüneti vonalat korábban. A korábbi Korea-közi csúcsokon főként gazdasági téren egyeztek meg (pl. az azóta Mun elődje által bezárt, északi területen közösen üzemeltetett keszongi ipari parkról), de most egyelőre még nem tudni, pontosan milyen előrelépésre számítanak a déliek a két Korea kapcsolatában. Csoma szerint fontos különbség a 2000-es évekhez képest, hogy Dél-Koreában most nincsenek illúziók Észak-Koreával szemben, 2006-ra vált egyértelművé, hogy hiába öntöttek tömérdek pénzt segélyeken és fejlesztéseken keresztül északra, a phenjani rezsim még a kevésbé feszült időszakokban is csak egy bizonyos fokig kész az enyhülésre. Ezúttal azonban az is csavar egyet a helyzeten, hogy az önmagában fontos Korea-közi csúcs szorosan összekapcsolódik az Észak-Korea és az Egyesült Államok között tervezett tárgyalással is. Kim Dzsongun először találkozik külföldi vezetőkkel Ennél az északi-déli csúccsal szemben egy sor alapvető kérdés sem dőlt még el, rögtön például az, hogy hol lehetne a helyszíne az amerikai-észak-koreai találkozónak. Kim Dzsongun biztosan nem fog elutazni amerikai területre, ahogy az sem tűnik valószínűnek, hogy egy bizonytalan kimenetelű, és biztonsági szempontból is megkérdőjelezhető találkozóra Trump Észak-Koreába látogatna. „Ráadásul Kim Dzsongunnak külön hatalmas legitimációs forrást jelentene, ha egy hivatalban lévő amerikai elnök a KNDK-ba menne" – mondta Csoma. Így minden bizonnyal valamilyen közvetítőország fog felmerülni, ami lehet megint Dél-Korea, és Panmundzsom, de akár Kína is. A gyerekkorában svájci magániskolában tanuló Kim Dzsongun egyébként hatalomra kerülése óta még soha nem járt külföldön, ráadásul nem találkozott még egyetlen másik ország vezetőjével sem. Egészen eddig a hétig azt is csak találgatták, hogy a 34 éves Kim mennyire mozogna otthonosan egyáltalán magas rangú külföldi tisztviselők között, hiszen az elmúlt években leginkább kínai, kubai diplomatákat, vagy Dennis Rodman volt NBA-s kosárlabdázót fogadta csak. A hét elején Phenjanban járt déli delegáció vezetője a New York Times szerint arról beszélt, hogy Kim Dzsongun meglepte őket, például amikor azt mondta, megérti, hogy folytatódnak az éves amerikai-dél-koreai hadgyakorlatok, viszont azt várja, hogy ezen változtassanak, ha a jövőben rendeződik a helyzet a Koreai-félsziget körül. A következő hetekben feltehetően majd a phenjani megbeszélés minden rezdülését próbálják kielemezni a dél-koreai és amerikai titkos szolgálatok a következő találkozók előtt. Nem lesz könnyű bármiről megállapodni Ha megtörténik, akkor a találkozó ténye már történelmi lesz, de az eredményeivel kapcsolatban azért a legtöbb elemző nem vár feltétlenül csodát. „Már sokszor láttuk ezt" – mondta Duyeon Kim, a Korean Peninsula Future Forum munkatársa, aki másokkal együtt emlékeztetett arra, hogy korábbi amerikai elnökök alatt is voltak már fontos tárgyalások és megállapodások is, de a segélyek kialkudása után idővel Phenjan rakéta-, majd pedig atomprogramja végül mindig folytatódott. Észak-Korea legutóbb 2009-ben állt fel az atomprogramjáról indított hatoldalú tárgyalásoktól, mert nem akarta beengedni a nemzetközi ellenőröket az országba. Csakhogy a korábbi amerikai elnökök alatt még nem járt ennyire előre a phenjani rakéta- és atomprogram, ami most már sokkal komolyabb fenyegetést jelent a szövetségeseiken kívül az Egyesült Államokra is. Valamint a korábbi esetekben nem ilyen magas, elnöki szinten ült le tárgyalni az USA. Ezért sem mindegy, milyen eredményt tud elérni Trump, miután belement a találkozó megtartásába. A találkozó azonban a történelmi lépték ellenére önmagában azért sem kecsegtet semmilyen biztos eredménnyel, mert a rendkívül bonyolult helyzet alapjai nem változtak meg. Trump sokszor hangsúlyozta, hogy Észak-Korea teljes nukleáris leszerelését akarja elérni, az északiak azonban korábban hallani sem akartak arról, hogy a rezsim fennmaradásának zálogának tartott rakéta- és atomprogram alku tárgya legyen, többek között azért sem, mert azt látták, hogy az egymást váltó amerikai elnökök könnyen változtathattak elődeik döntésein. Trump most a Twitterén külön kihangsúlyozta, hogy az északiak nemcsak az atomprogram felfüggesztéséről, hanem a nukleáris leszerelésről hajlandóak tárgyalni. A dél-koreaiak egészen pontosan azt jelentették be, hogy Kim Dzsongun „eltökéltnek mondta magát a leszerelésre." Ha Észak-Korea nem lenne hajlandó teljesen lemondani az atomprogramjáról, akkor több elemző szerint lehet, hogy csak időt akar nyerni, hogy a tárgyalásokon a szankciók egy részének feloldását, segélyeket próbáljon kicsikarni, anélkül, hogy végül valódi engedményeket tenne. A tesztekre elrendelt moratórium pedig nem jelenti azt, hogy közben ne folytatódhatnának a fejlesztések a háttérben. A másik oldalról az tűnik egy nehezen feloldható dilemmának, hogy az Észak-Korea által követelt biztonsági garanciák részeként feltételül szabhatnák a közös amerikai-dél-koreai hadgyakorlatok beszüntetése mellett akár az amerikai katonák, és katonai rendszerek (rakétaelhárítás, radarok) kivonását is a régióból. Ezeknél viszont a különböző szövetségesi megállapodásokon túl nem mellékes szempont az USA-nak, hogy miközben közvetlenül az észak-koreai fenyegetésnek szólnak, de Kínával és Oroszországgal szemben is geopolitikai előnyt jelentenek. Több szakértő szerint már az is nagyon fontos eredmény lenne, ha sikerülne elérni az atomprogram felfüggesztését, és a rakétatesztek további moratóriumát, de egy ilyen találkozón szóba kerülhet akár az Észak-Koreában továbbra is fogvatartott amerikai állampolgárok ügye is. A felsejlő diplomáciai póker előtt mindenesetre nem egyértelmű, ki fogja előkészíteni amerikai részről a találkozót, hiszen a hét elején bejelentette visszavonulását Joseph Yun, az amerikai külügy legtapasztaltabb észak-koreai diplomatája, akinek egyelőre még nincs meg az utódja. A héten a Financial Times is arról írt, hogy a megkezdődött folyamatban sok a bizonytalanság, rengeteg csapdát rejt magában, és végül komoly kompromisszumokra futhat ki. Az csak a következő hetekben, hónapokban körvonalazódik majd, hogy melyik fél meddig hajlandó elmenni. Észak-Korea feltehetően még Trump és Kim Dzsong Un februári találkozója előtt elkezdte az állomás újraépítését. Az észak-koreai vezető kérte az újabb találkozót. Valahogy nem halad az ígért leszerelés. A külügyminiszter ezt most szóvá is tette. A terepszemle közben nekihajtottak egy fának. Dél-Korea felajánlására pedig nem is reagáltak. A volt diplomata azt is közölte, miről tárgyalna Phenjan Washingtonnal. Teljesen nyoma veszett a 2700 oldalas anyagnak. A volt ügyvédje szerint inkább a fiát vezényelte volna börtönbe, mint a lányát. Arra kérik, hogy tanúskodjon az apja ellen. Kövesse az Indexet Facebookon is!


Noný prevoz: Z Mochoviec odviezli vyhorené palivo

Rádioaktívny odpad transportovali po eleznici v peciálnych kontajneroch. MOCHOVCE. Jadrová vyraovacia spolonos (JAVYS) v noci na 25. novembra prepravila z jadrovej elektrárne Mochovce do medziskladu v Jaslovských Bohuniciach takmer 150 palivových lánkov vyhoreného jadrového paliva. Rádioaktívny odpad previezli v peciálnych kontajneroch po eleznici. Informovala o tom hovorkya JAVYS Miriam iaková. Preprava sa poda hovorkyne uskutonila za prísnych bezpenostných opatrení so sprievodom ozbrojených zloiek. Transport a skladovanie vyhoreného jadrového paliva je jednou z inností, ktoré spolonos JAVYS vykonáva. JAVYS je driteom potrebných povolení dozorných orgánov, disponuje odborným personálom a prostriedkami potrebnými na výkon tejto innosti, ktorú realizuje s maximálnym ohadom na ivotné prostredie a pri zachovaní vysokého tandardu jadrovej bezpenosti," dodala iaková. JAVYS zabezpeuje na Slovensku innosti v oblasti záverenej asti jadrovej energetiky. Medzi jej hlavné aktivity patrí vyraovanie jadrových elektrární A1 a V1 v Jaslovských Bohuniciach, nakladanie s rádioaktívnymi odpadmi, vyhoreným jadrovým palivom, intitucionálnymi rádioaktívnymi odpadmi a zachytenými rádioaktívnymi materiálmi v rámci územia Slovenska.


Obama ismét felemelte a mutatóujját

Kövesse az Indexet Facebookon is! Barack Obama amerikai elnök Tokióban azt mondta, hogy az amerikai-japán biztonsági szerződés hatálya kiterjed a kelet-kínai tenger vitatott hovatartozású szigeteire, amelyeket Kína is erőteljesen magának követel, írja az MTI. Obama szerint Kínára főszerep hárul abban, hogy Észak-Koreát sikerüljön elrettenteni nukleáris programjának folytatásától. Az amerikai elnök beszélt az ukrán válságról is, azzal vádolva Oroszországot, hogy a múlt heti „genfi egyezségeknek sem a szellemét, sem a betűjét” nem látszik betartani. Obama hozzátette, hogy ha Oroszország továbbra is így folytatja, annak „újabb szankciók lesznek a következményei”. Közben vadászgépek szálltak fel a brit királyi légierő (RAF) egyik skóciai támaszpontjáról, miután a brit légvédelem két közeledő orosz katonai repülőgépet észlelt. A védelmi minisztérium szerda esti bejelentése szerint a Typhoon típusú harci repülőgépek az északkelet-skóciai St. Andrews mellett működő támaszpontról szálltak fel. A minisztériumi szóvivő elmondása szerint a két orosz gép Skócia északi partjaihoz közelített, de a brit vadászgépek felszállása után nem sokkal távoztak. Kövesse az Indexet Facebookon is!


Iran nie dokonuje żadnych zmian w swoim programie nuklearnym

Szef Międzynarodowej Agencji Energii Atomowej (MAEA) Yukiya Amano podkreślił dziś, że nie dostrzegł w ciągu ostatnich trzech miesięcy "radykalnych" zmian w irańskim programie nuklearnym. Zdaniem Amano Teheran nadal wzbogaca swoje zapasy uranu. W wywiadzie dla agencji Reutera szef MAEA podkreślił, że władze Iranu ciągle prowadzą badania nuklearne, kontynuując wzbogacanie uranu do 20 proc. Te działania wywołują obawy Zachodu, który podejrzewa Teheran o chęć wyprodukowania broni atomowej. - Mogę powiedzieć, że prace nad wzbogacaniem uranu są nadal prowadzone, żadnych zmian w tej kwestii nie dostrzegliśmy - podkreślił szef oenzetowskiej agencji. Amano zauważył także, że Iran ma nadal "wiele do zrobienia", by zakończyć budowę 40-megawatowego reaktora na ciężką wodę IR-40. Istnieją obawy, że po uruchomieniu reaktor ten będzie produkował pluton, służący potem jako materiał rozszczepialny dla bojowych ładunków jądrowych. Przedwczoraj Iran zapewnił, że w ciągu trzech miesięcy zapewni inspektorom ONZ "kontrolowany dostęp" do kopalni uranu i zakładu produkcji ciężkiej wody w ramach zawartego w poniedziałek porozumienia z Międzynarodową Organizacją Energii Atomowej. Dokument podpisał w Teheranie szef MAEA Yukiya Amano po tym, gdy w trakcie dyplomatycznych rozmów w Genewie w miniony weekend Iran i sześć światowych mocarstw nie zdołały uzgodnić traktatu, który rozwiałby obawy Zachodu, że celem irańskiego programu atomowego jest uzyskanie broni jądrowej. Według załącznika do porozumienia, w ciągu najbliższych trzech miesięcy Iran zapewni między innymi dostęp inspektorów do kopalni uranu Gchine oraz zakładu produkcji ciężkiej wody w miejscowości Arak, czego MAEA wielokrotnie się domagała Mocarstwa zachodnie podejrzewają Iran, że jego program atomowy, oficjalnie służący rozbudowie potencjału energetycznego, służy też do produkcji broni nuklearnej. Iran odrzuca te oskarżenia, ale w ostatnim okresie zadeklarował gotowość do rozmów na ten temat. (MB)


A kormányt bírálják az osztrákok Paks miatt

Az osztrák ökológiai intézet nukleáris szakértője azzal vádolta a magyar kormányt, hogy nem adott ki minden fontos információt a paksi atomerőmű üzemzavarával kapcsolatban. Hozzátette: a hivatalos nyilatkozatokból és leírásokból érthetetlen, hogy pontosan mi történt a paksi atomerőmű II-es blokkjánál. Antonia Wenisch, az osztrák ökológiai intézet nukleáris szakértője az Energia Klub Környezetvédelmi Egyesület pénteki budapesti sajtótájékoztatóján kijelentette: a magyar kormány nem tett eleget a környező államok felé tájékoztatási kötelezettségének. Az információk késve és hiányosan álltak rendelkezésükre. A szakértő szerint a kazetták tisztítására használt technológiát eredetileg nem erre a célra kísérletezte ki az a cég, amely a paksiakkal szerződött a munkára. Először 2000-ben és 2001-ben használták a módszert Pakson tisztításra, de akkor egyszerre még nem harminc, hanem hét kazettát helyeztek el a tartályban. Ámon Ada, a környezetvédelmi egyesület képviselője közölte: nem tudni, hogy pontosan mi okozta a fűtőelemeket tartalmazó kazetták sérülését, ahogyan azt sem, mi történt a sérült kazettákban lévő hasadó anyaggal, az most hol található, és milyen állapotban. Arról sem rendelkeznek információkkal, hogy mennyi és milyen összetételű radioaktív gáz került ki az erőműből a kéményen keresztül. Mint mondta, egy sor kérdést fogalmaztak meg, amelyeket elküldtek Csillag Istvánnak, a szakterületet felügyelő gazdasági és közlekedési miniszternek, valamint az Országos Atomenergia Bizottság elnökének is. Az eset az Energia Klub Környezetvédelmi Egyesület szerint alapjaiban kérdőjelezi meg az atomerőmű üzemidejének meghosszabbítási tervét. A Paksi Atomerőmű Rt. minden tájékoztatási kötelezettségének messzemenően eleget tett a vállalatnál történt súlyos üzemzavarral kapcsolatban - közölte Kováts Balázs, az erőmű tájékoztató és látogató központjának vezetője. Kováts azt mondta: a Paksi Atomerőmű Rt. a történtekről részletes jelentéseket küldött a nemzetközi atomenergia ügynökséghez és az illetékes hazai szervekhez, melléjük csatolta a sajtó számára kiadott közleményeket is. Azzal kapcsolatban, hogy az osztrák szakértők számára a hivatalos nyilatkozatokból és leírásokból érthetetlen, pontosan mi is történt az erőmű 2-es blokkjánál, azt mondta: úgy látszik, az osztrák szakemberek nem elég felkészültek, mert a vállalat által a médiához, továbbá a közvéleményhez eljuttatott információkból világosan kiderül az üzemzavar lényege. Kováts szerint a részvénytársaság vezetése időben és pontosan adott tájékoztatást az üzemzavar legfrissebb fejleményeiről, nem zárkózott el a sajtó, az önkormányzatok, a civil szervezetek, sőt, az állampolgárok megkeresése elől sem. A média képviselői számára sajtótájékoztatót is tartottak, ahol az újságírók megnézhették a 2-es blokkot, meggyőződhettek arról, hogy nincs veszély - tette hozzá. Ámon Ada, az Energia Klub vezetőjének kijelentésére, miszerint nem tudni, mi történt a sérült kazettákban lévő hasadó anyaggal, az most hol található, mi történt vele, Kováts Balázs azt válaszolta: az természetesen még mindig a tisztítótartályban van, ahonnan semmi sem került ki az üzemzavar óta. A tájékoztató központ vezetője arra a véleményre, hogy az üzemzavar alapjaiban kérdőjelezi meg az atomerőmű üzemidejének meghosszabbítási terveit, megerősítette: az esemény nem érintette a 2-es blokkot, amely továbbra is sértetlen és üzemképes. Hozzátette: az ideiglenesen elhelyezett "vendégtartályban" történtek éppen ezért nem befolyásolják az erőmű élettartam-hosszabbítási törekvéseit.


Katasztrófa fenyegeti New Yorkot

A város történetében másodjára állítják le a teljes tömegközlekedést. A Sandy hurrikán már 43 halálos áldozatot szedett. New York környékén földcsuszamlásokra is lehet számítani. Újabb cikkeink a témában (vasárnap este): Hétfőről keddre csap le a vihar New York környékére Történelmének legnagyobb viharára készül az USA Korábbi információk: New York kormányzója szükségállapotot hirdetett a közelgő Sandy hurrikán miatt. Andrew Cuomo demokrata kormányzó 375 ezer ember kitelepítését rendelte el. A hurrikán a Karib-térségben már 43 halálos áldozatot követelt. A vihar idején a New York-i közlekedési vállalat teljes egészében lezárhatja a helyi tömegközlekedést, ilyen eddig csak egyszer fordult elő korábban, tavaly, az Irene hurrikán idején. A Sandy hurrikán helyi idő szerint hétfő hajnalban érheti el az amerikai partokat, így New Yorkot is, ezért iskolabezárásokra kell számítani. AReuters hírügynökség szerinta hurrikán útjában több tucat atomerőmű áll, amelyek leállása komoly áramkimaradást okozhat. AGuardianszerint a hurrikánt földcsuszamlások is kísérhetik a térségben. A Guardian cikke szerint 20-30 százalék esélye van annak, hogy a Sandy hurrikánerejű széllökésekkel vonuljon végig a szárazföldön, annak az esélye viszont 90 százalék, hogy száz kilométer per óránál erősebb széllel söpörjön végig. Az amerikai Nemzeti Hurrikán Központ elemzése szerint New York utcáit tíz méternél is magasabban víz boríthatja. A katasztrófahelyzet miatt Barack Obama visszamondta virginiai és coloradói kampányát.


Nová jadrová dohoda s Iránom je poda éfa európskej diplomacie otázkou dní

Sme vemi blízko, ale stále sú tu nejaké otázky, povedal Borrell. DAUHA. Nová dohoda o iránskom jadrovom programe bude uzavretá v priebehu niekokých dní, povedal v sobotu éf zahraninej politiky Európskej únie Josep Borrell. Informovala o tom agentúra AFP. "Sme vemi blízko, ale stále sú tu nejaké otázky," povedal Borrell novinárom na fóre v katarskej Dauhe. "Nemôem vám poveda, kedy alebo ako, je to vak otázkou dní," dodal éf európskej diplomacie v súvislosti s novou jadrovou dohodou s Iránom. Diplomati z Británie, íny, Francúzska, Nemecka, aRuskazaali rozhovory s Teheránom o oivení jadrovej dohody s Iránom koncom novembra minulého roka. Spojené táty sa na rokovaniach prebiehajúcich vo Viedni zúastujú len nepriamo, kee u oficiálne nie sú zmluvnou stranou dohody. Iránsky minister zahraniných vecí Hosejn Amír Abdollahján v stredu povedal, e obnovenie jadrovej dohody z roku 2015 je bliie ako kedykovek predtým. Dodal vak, e na jej dokonenie budú musie "Spojené táty kona pragmaticky". Vo tvrtok uviedol, e zásadná otázka o uvonenia sankcií pre Teherán ete nie je úplne vyrieená.


Prvá bieloruská jadrová elektráre drádi Litvu. Vznikne na hranici s Úniou

Projekt oivil nepríjemné spomienky v krajine, kde tvrtinu územia postihol výbuch reaktora sovietskej jadrovej elektrárne v ernobyle. MINSK. Tri desaroia po jadrovej katastrofe v ernobyle stavia Bielorusko svoju prvú jadrovú elektráre, navrhnutú a financovanú Ruskom. Na severozápade krajiny, asi 15 kilometrov od litovských hraníc, vstupuje do záverenej fázy stavba jadrovej elektrárne Ostrovec: dva reaktory, kadý s výkonom 1200 megawattov, majú by spustené v rokoch 2019 a 2020.SkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamouSkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamou Stavbu úzkostlivo, ale bezmocne sleduje susednáLitva, upozornila agentúra AFP . Projekt, schválený vládou v roku 2008 a uskutoovaný ruskú jadrovou korporáciou Rosatom, predstavuje investíciu za 11 miliárd dolárov, z ktorých desa pochádza z ruského úveru. Projekt oivil nepríjemné spomienky v krajine, kde tvrtinu územia postihol výbuch reaktora sovietskej jadrovej elektrárne v ernobyle na Ukrajine v roku 1986. "Ke sme sa dozvedeli, e nám majú pod oknami postavi jadrovú elektráre, dostali sme strach," povedala Nina Rybiková, ktorá patrí medzi desiatky tisíc udí evakuovaných z postihnutých oblastí pred 30 rokmi. "Ale strach je pre: presvedili nás, e stavba vyuíva najmodernejie technológie a vetko je pod kontrolou," uisuje táto spisovateka a novinárka. "Dokonca aj tí, ktorí zbierali podpisy proti stavbe, sa starajú, aby ich zamestnali," dodala. Obavy o jadrovú bezpenos, ktoré sa po havárii japonskej jadrovej elektrárne Fukuima v roku 2011 ete znásobili, sa úrady a ruský výrobca snaí rozptýli. Ruská korporácia predstavuje svoje reaktory tretej generácie ako "najmodernejie na svete", spajúce "vetky medzinárodné normy". Poda bieloruskej sociologiky Jeleny Martienkovej v súasnosti jadrovú energiu podporuje polovica bieloruského obyvatestva a tento podiel v okrese Ostrovec stúpa na 65 percent. Na druhej strane vemi blízko za hranicami s Litvou nie je tento optimizmus ani zaleka zdieaný. Vilnius kritizuje projekt "poruujúci medzinárodné poiadavky na jadrovú a environmentálnu bezpenos len 20 kilometrov od hraníc Európskej únie a len 40 kilometrov od litovského hlavného mesta". Tieto obvinenia druhá strana popiera. Hovorkya litovského ministerstva zahraniných vecí Rasa Jakilaitiené obviuje Minsk, e sa "snaí skry", "poprie" i minimalizova "prinajmenom es incidentov". Pobaltská krajina sa poda svojho ministerstva energetiky postarala, aby sa "iadna elektrina" z bieloruskej elektrárne nemohla dosta na litovský - a tým pádom ani na európsky - trh. To predstavuje poriadnu prekáku pre dôleitú as produkcie elektrárne v Bielorusku s menej ako desiatimi miliónmi obyvateov, ktorá preto uvauje, e prenesie svoje továrne na nonú prevádzku, aby spotrebovávali vyrobenú energiu. alie nevyrieený problém predstavuje spracovanie rádioaktívneho odpadu. Vláda v Minsku tvrdí, e na tom pracuje. Projekt, ohlásený v roku 2011, predstavoval hlavne spôsob, akým Vladimir Putin presadzuje ruské hospodárske záujmy v postsovietskom priestore, a to tým, e pribehol pomôc bieloruskému prezidentovi Alexandrovi Lukaenkovi, eliacemu vánej hospodárskej kríze a západným sankciám pre potláanie opozície. Za menej zloitých okolností po nedávnom zruení európskych sankcií - po oslobodení Lukaenkových odporcov - Minsk vníma projekt hlavne ako spôsob, ako zníi závislos od ruského plynu, ktorý pouíva na výrobu elektriny. Moskva niekokokrát vyuila dodávky ropy a zemného plynu ako páku na presadenie svojho vplyvu voi Bielorusku alebo iným susedom. "To je kúová otázka energetickej bezpenosti: závislos na jednej krajine, zvlá ke táto krajina siaha po obmedzovaní dodávok," uviedol jadrový expert Aljaksandr Michalevi z bieloruskej akadémie vied poas konferencie v Minsku. Nová elektráre, ktorá pokryje viac ako tvrtinu bieloruskej spotreby, poda neho umoní Minsku zníi dovoz ruského zemného plynu o tvrtinu, ako aj zníi cenu elektriny. Loading


KLDR otestovala nové raketové motory, hrozba roste

Severní Korea oznámila, že úspěšně otestovala raketový motor na tuhá paliva. Čtvrteční zprávu severokorejské tiskové agentury KCNA převzala syrská státní tisková agentura SANA a citovala ji také agentura AP. Podle KCNA testu přihlížel severokorejský vůdceKim Čong-un, který uvedl, že „úspěšný test pomohl zvýšit sílu balistických raket schopných bez slitování zasáhnout nepřátelské síly”. Že oznámení přichází zeSýrie, není nijak překvapivé. Damašek využíval balistické rakety Scud s modernizacemi provedenými v KLDR. Severokorejci zřejmě také pomáhali Asadovu režimu budovat jaderné středisko, které při náletu v roce 2007  zničilIzrael. [celá zpráva] Severokorejský vůdce Kim Čong-un návštěvě strojírenského podniku Rjongsong, kterou podnikl 11. února. Severokorejské balistické rakety dosud využívají kapalná paliva (KPH), která mají řadu nevýhod. Nosič musí mít dvě nádrže, jednu na palivo a druhou na okysličovalo. BEZ KOMENTÁŘE: KLDR v únoru úspěšně vypustila raketu dlouhého doletu s družicíVideo: Reuters Většinou jde o látky vysoce jedovaté, korozivní a nestabilní, což je případ nesymetrického dimetylhydrazinu a dýmavé kyseliny dusičné, které se používají ve většině severokorejských nosičů, ať už je to Rodong, Nodong, nebo kosmická Unha. Scudy používaly jako palivo kerosin a jako okysličovadlo opět dýmavou kyselinu dusičnou, což je směs 83 procent kyseliny dusičné s 13 procenty kysličníku dusičitého a dalšími látkami snižujícími korozivní účinky. Tuhá paliva (TPH) jsou stálá, snadno se skladují. V nosiči jsou trvale, takže je kdykoli připraven k použití. Odpálení proto nepředchází složitá příprava, která se obtížně utajuje. TPH mají sice o něco nižší účinnost, ale jsou levnější. Využívají je i americké nosiče Minuteman i ruské Topoly. Start severokorejské kosmické rakety KLDR v posledních letech dosáhla značného pokroku při vývoji a zavádění zbraní hromadného ničení. Letos na jaře provedla už čtvrtý jaderný výbuch, údajně se mělo jednat o vodíkovou pumu, i když to někteří experti zpochybňují. [celá zpráva] Také letos vypustila další umělou družici, přičemž nosič Unha, jehož první stupeň používá motory z balistické rakety Nodong. [celá zpráva] Oznámila také, že dosáhla úspěchu při miniaturizaci jaderných náloží. [celá zpráva] Severní Korea Věž čučche se sochou dělníka, rolníka a představitele inteligence Kim Čong-un Severokorejský vůdce Kim Čong-un To vše by znamenalo, že severokorejské jaderné zbraně jsou nebezpečnější než dříve, i když dosud zřejmě KLDR nezvládla problém návratu hlavice balistické rakety do atmosféry, takže zatím nemá reálně použitelnou mezikontinentální balistickou střelu, která by mohla ohrozit Spojené státy.


V Temelíne unikla rádioaktívna voda, udí to vraj nemá zaujíma

O udalosti informovalo vedenie JETE a dnes, ale k úniku dolo ete v noci z pondelka na utorok v ase, ke bol v Prahe na oficiálnej návteve nový rakúsky premiér Alfred Gusenbauer, ktorý  s Topolánkom rokoval aj o problematike JETE. PRAHA 1. marca (SITA/AP) - V eskej jadrovej elektrárni Temelín uniklo pribline 2000 litrov rádioaktívnej vody, nezneistila vak ivotné prostredie, informoval vo tvrtok oficiálny zdroj. K úniku dolo v prvom bloku, ktorý je v súasnosti mimo prevádzky pre výmenu paliva, uviedol hovorca elektrárne Milan Nebesá.SkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamouSkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamou "Voda odtiekla do peciálnej nádre cez peciálny kanalizaný systém a iadna as neunikla do prostredia," povedal Nebesá. Únik poda neho spôsobil otvorený ventil. Druhý blok elektrárne bol v prevádzke na plný výkon. Nebesá dodal, e vedenie elektrárne o incidente informovalo eské a rakúske úrady.O udalosti informovalo vedenie JETE a dnes, ale k úniku dolo ete v noci z pondelka na utorok. To dodáva tejto drobnej technickej nehode na pikantnosti, pretoe v utorok bol v Prahe na prvej oficiálnej návteve nový rakúsky premiér Alfred Gusenbauer a so svojim partnerom Mirkom Topolánkom rokoval aj o problematike JETE. Rakúski aktivisti v stredu na jednu hodinu zablokovali tri priechody na esko-rakúskej hranici, ím vyjadrili nesúhlas s prevádzkou jadrovej elektrárne Temelín, ktorá je poda nich nebezpená. eský tátny úrad pre jadrovú bezpenos (SÚJB) v súvislosti s únikom 2000 litrov mierne rádioaktívnej vody v jadrovej elektrárni Temelín (JETE), ku ktorému dolo ete v noci na utorok, nie je vôbec znepokojený. Poda riaditeky úradu Dany Drábovej nedolo k ohrozeniu ivotného prostredia a verejnos by to vôbec nemalo zaujíma. Podobné udalosti sa stávajú aj v iných jadrových elektrárach vo svete bez toho, aby sa o nich verejnos dozvedela, mieni riaditeka SÚJB. Mierne rádioaktívna voda unikla pri napúaní jedného z pomocných systémov primárneho okruhu prvého bloku JETE, ktorý je teraz odstavený. Voda skonila v zbernej nádri a nedostala sa mimo kontrolované pásmo. Z hadiska toho, e vôbec - ani zaleka - nejde o ohrozenie ivotného prostredia, ide o udalos, ktorá by nemala vyvoláva obavy a zaujíma verejnos, kontatovala éfka SUJB s tým, e ide o bezvýznamnú vec. Keby som to mala vyjadri lapidárne: je to hanba, ale vôbec iadne ohrozenie, vysvetlila. Voda toti unikla vinou nedbanlivosti z otvoreného kohútika. V súvislosti s kritikou JETE, ktorá sa dlhodobo ozýva z Rakúska, ako aj dnenými výhradami rakúskeho ministerstva ivotného prostredia, e esko o udalosti informovalo oneskorene, Dana Drábová vyhlásila, e kolaudácia JETE prebehla riadnym spôsobom a asové poiadavky na hlásenie (udalosti) boli dodrané. K úniku vody dolo v noci z pondelka na utorok, ale JETE o úniku informovala a dnes. To niektoré eské médiá inpirovalo k pekuláciám, i elektráre neinformovala o nehode oneskorene kvôli návteve rakúskeho premiéra. Nový éf rakúskej vlády Alfred Gusenbauer pricestoval do Prahy v utorok ráno. Rokoval s premiérom Mirkom Topolánkom a stretol sa aj s eským prezidentom Václavom Klausom. Aktualizované 14:30 Autor: emb


Az USA figyelmezteti Szíriát, Iránt és Észak-Koreát

Az Egyesült Államok felszólította Szíriát, Iránt és Észak-Koreát, gondolják át szerepüket az iraki konfliktus mentén, és vonják le annak tanulságát a terrorizmus támogatását és a tömegpusztító fegyverek előállítását illetően. Ugyanakkor megerősítette Szíria elleni vádjait, miszerint az ország még mindig a Szaddám-rezsimet támogatja. John Bolton, leszerelési és nemzetközi biztonsági kérdésekkel foglalkozó amerikai külügyi államtitkár római látogatása során figyelmeztette a "gonosz tengelyéhez" sorolt országokat, és reményét fejezte ki, hogy Szíria, Iránt és Észak-Korea a helyes tanulságot vonja le a jelenlegi iraki helyzetből, mégpedig azt, hogy a tömegpusztító fegyverek hadrendbe állítása hosszú távon zsákutcába vezet. Donald Rumsfeld, az Egyesült Államok védelmi minisztere is Szíria felé emelte figyelmeztetően mutatóujját, mondván, az USA titkosszolgálata információkkal rendelkezik arról, hogy az ország segített és segít az iraki rezsim támogatóinak. Az arab állam a leghatározottabban visszautasította Rumsfeld állítását. A legutolsó felmérések szerint az Egyesült Államok lakosságának 42 százaléka támogatna egy esetleges Szíria elleni büntetőhadjáratot, ha az továbbra is támogatná Irakot. A megkérdezett amerikaiak ötven százaléka azt is helyeselné, ha az USA az Irán által folytatott nukleáris fegyverkezést katonai erővel állítaná meg. John Bolton szerint az Egyesült Államok legfontosabb irányelvének tartja, hogy megakadályozza a tömegpusztító fegyverek előállítását. Reményét fejezte ki, hogy Szíria még idejében belátja: rossz úton halad. Példaként említette Iránt: az ország vezetése bejelentette, hogy a nukleáris programját csak polgári célokra használja. Ellenpéldaként Észak-Koreát említette, amely ország vezetése nemzetközi válságot okozott azzal, hogy újra beindította atomfegyverek előállításához is alkalmas nyersanyagot termelő atomreaktorait.


Německá spisovatelka nabízí sex prezidentovi za veto na atom

Mladá německá spisovatelka Charlotte Rocheová, známá svými odvážnými texty i moderováním v německé televizi, nabízí německému prezidentovi Christianu Wulffovi sex výměnou za to, že hlava státu bude vetovat prodloužení provozu jaderných elektráren v zemi. Podle agentury AFP to Rocheová uvedla v rozhovoru, který v pondělí zveřejní německý týdeník Der Spiegel. "Nabízím, že se s ním vyspím, když to nepodepíše," řekla dvaatřicetiletá spisovatelka listu k zákonu, který prodlužuje provoz 17 místních jaderných elektráren. Prezident se má ohledně zákona rozhodnout do konce roku. "Můj manžel souhlasí. Nyní je na první dámě, aby s tím souhlasila," vzkázala prezidentskému páru a veřejnosti pohledná štíhlá žena, která se minulý týden v Německu účastnila demonstrací proti přepravě radioaktivního odpadu, který byl pro Německo zpracován ve Francii. Spisovatelka a novinářka britského původu Rocheová prodala v Německu více než milión výtisků románu Vlhká místa, který velmi syrově líčí zdravotní krize a sexuální zkušenosti osmnáctileté dívky, která byla hospitalizována po nevhodně provedené epilaci.


USA a Irán rokovali po 27 rokoch

Washington v pondelok po prvý raz od prepadu amerického vevyslanectva v Teheráne pred 27 rokmi uskutonil priame a oficiálne rozhovory s Iránom. Za americkú stranu sa na pondelajom stretnutí v Bagdade zúastnil vevyslanec v Iraku Ryan Crooker, Irán zastupoval vevyslanec Hassan Kázimí Kumí. Rokovania trvali tyri hodiny a týkali sa situácie v Iraku a ekonomických otázok, nie iránskeho jadrového programu i nepriatestvu k Izraelu, o sú témy, ktoré obe krajiny najviac rozdeujú. Iránsky vevyslanec informoval, e obe strany sa opä stretnú za menej ne mesiac.SkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamouSkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamou Teherán tesne pred rokovaniami ohlásil, e na svojom území odhalil západnú pionánu sie. Americká vláda prezidenta Georgea Busha obviuje Irán z toho, e v Iraku podporuje iitských militantov a poaduje pozastavenie tejto podpory. Iránsky prezident Mahmúd Ahmadínedád zas vyzýva na odchod amerických vojakov z Iraku. Vzahy medzi Washingtonom a Teheránom sa zhorili v uplynulých rokoch predovetkým pre iránsky jadrový spor a situáciu v Iraku. USA podozrievajú Irán, e tajne vyvíja jadrové zbrane. Spojené táty preruili diplomatické vzahy s Iránom po tom, o radikálni tudenti v roku 1980 vtrhli na americké vevyslanectvo v Teheráne a drali tam 444 dní v zajatí 63 jeho zamestnancov. Spojené táty od Iránu poadujú, aby iitským milíciám prestal dodáva zbrane a finanne ich podporova. Irán poda Washingtonu povstalcom dodáva najmä bomby. Teherán popiera, e by násilie v Iraku podnecoval a poaduje stiahnutie amerických vojakov z krajiny. Expert pre Blízky východ z Washingtonského centra pre strategické a medzinárodné túdie Anthony Cordesman pre americkú televíznu stanicu CNN povedal, e USA nemajú Iránu vemi o ponúknu. Aj americký vevyslanec Crocker pred stretnutím varoval, e neoakáva prielom vo vzahoch medzi oboma krajinami. Irak, ktorý je u dlhý as predmetom sporu medzi oboma krajinami, stretnutie privítal. Tesne pred stretnutím Irán oznámil, e odhalil viaceré západné pionáne skupiny pôsobiace v Iráne. Riadia ich mocnosti, ktoré obsadili Irak, vyhlásila v nedeu iránska tajná sluba. Agenti údajne pôsobia na západe, juhozápade a v strednej asti Iránu. alie podrobnosti má Irán zverejni v nasledujúcich doch. Teherán zatia iadne konkrétne západné krajiny nemenoval. Iránsky minister zahraniia v pondelok krátko pred historickým rokovaním vyhlásil, e rozhovory môu by úspené, iba ak Washington zmení svoje "neúspené" stratégie. Manúehr Mottakí taktie ponechal otvorenú monos budúcich stretnutí s predstavitemi Spojených tátov, ale iba v prípade, ak Washington uzná, e Amerianmi vedená vojna v Iraku a alie ich snahy v regióne neboli úspené. "Veríme, e realistický prístup Washingtonu k súasným problémom Iraku a uznanie neúspenosti jeho politiky v Iraku a v regióne, ako aj preukázanie snahy o zmenu politiky zabezpeí úspech rozhovorov a tie monos alích rokovaní," povedal Mottakí v Teheráne poas konferencie o bezpenosti v Perzskom zálive a o medzinárodnom práve. Autor: Bagdad (SITA) Najdôleitejie správy z východu Slovenska ítajte naKorzar.sme.sk.


IRSN: radioaktywny obłok pochodził z Rosji lub Kazachstanu

Zauważony w ubiegłych tygodniach radioaktywny obłok nad Europą świadczy, że w ostatnim tygodniu września doszło do wypadku w instalacji nuklearnej w Rosji lub Kazachstanie – ogłosił francuski państwowy instytut bezpieczeństwa radiologicznego IRSN. Wykluczył przy tym możliwość awarii reaktora atomowego, wskazując, że chodzi tutaj zapewne o zakład przerobu paliwa jądrowego lub placówkę medycyny nuklearnej. Jak podkreślił, obłok nie spowodował w Europie żadnego zagrożenia dla ludzkiego zdrowia ani dla środowiska. Według komunikatu IRSN, nie można było dokładnie określić miejsca emisji promieniotwórczej substancji, ale biorąc pod uwagę sytuację meteorologiczną, przypuszcza się, że leżało ono między górami Uralu i rzeką Wołgą. Może to wskazywać na Rosję lub ewentualnie Kazachstan – zaznaczył przedstawiciel instytutu. – Rosyjskie władze oświadczyły, że nic im nie wiadomo o wypadku na ich terytorium – powiedział Reuterowi dyrektor IRSN Jean-Marc Peres. Dodał, że instytut nie nawiązał jeszcze kontaktu z władzami kazachskimi. IRSN ocenia, że do atmosfery wydostała się duża ilość rutenu 106, od stu do 300 terabekereli, i gdyby we Francji wydarzył się wypadek na podobną skalę, niezbędne byłoby ewakuowanie bądź ukrycie ludzi w promieniu kilku kilometrów od miejsca emisji. Zdaniem Peresa, ruten 106 wydostał się prawdopodobnie z zakładów przerobu paliwa jądrowego lub z ośrodka medycyny nuklearnej. Awaria reaktora atomowego nie wchodzi tutaj w grę, gdyż pojawiłyby się wtedy także inne izotopy promieniotwórcze. Międzynarodowa Agencja Energii Atomowej (MAEA) ustaliła ponadto, że przed zaistnieniem skażenia w atmosferę ziemską nie wszedł żaden sztuczny satelita zawierający radioaktywny ruten. Stacje obserwacyjne w większości państw europejskich zarejestrowały na początku października wysoki poziom rutenu 106 w powietrzu, przy czym od 6 października poziom ten zaczął się trwale obniżać. Chcesz być na bieżąco z najważniejszymi informacjami dnia? Polub Onet Wiadomości na Facebooku! (pm)


Kiégett Európa napelemálma

Kövesse az Indexet Facebookon is! Egyelőre biztosan nem a szaharai napsütés energiájával világítunk esténként Európában. A napokban ugyanis bejelentették, hogy nem szállít Európába áramot az észak-afrikai és közel-keleti országok területére tervezett, összesennagyjából Nógrád megye méretű területet lefedő, és 50 paksi atomerőműnek megfelelő mennyiségű áramot termelő Desertec projekt. A Desertec azon az egyszerű felismerésen alapul, hogy ha az ember napenergiát akar hasznosítani, akkor olyan helyet érdemes választania, ahol a napsütéses órák száma a lehető legmagasabb. A Szahara ilyen hely, ráadásul attól sem kell tartani, hogy a több száz kilométeren át húzódó napelem-rengeteg megzavarna valamilyen emberi tevékenységet, vagy helyrehozhatatlan károkat okozna a természetben. A Desertec elméleti teljesítménye 100 gigawatt lett volna, amely a 2050-re becsült teljes európai elektromos áramfogyasztás közel 20 százalékát fedezhetné. A beruházás költségét 400 milliárd euróra becsülték, ám ez az összeg nem számol a két kontinenst összekötő vezetékek, illetve a megnövekedett energiaimportot az európai kontinensen szétosztó vezetékhálózat fejlesztésével. A technikai nehézségek és az elképesztő beruházási költség ellenére a projektet számos nagy európai energiacég, és pénzintézet felkarolta, méghozzá abból a megfontolásból kiindulva, hogy Európa képtelen lesz fenntartható módon és versenyképes áron fedezni saját megújuló energia igényét. Mostanra ez a feltételezés megdőlt. Az európai megújuló energia-kapacitások a vártnál gyorsabban épültek ki, egyrészt azért, mert az EU megújuló energia irányelve óta minden tagállam gáláns támogatáspolitikával serkenti a megújuló-beruházásokat. Másrészt pedig azért, mert a megújuló energia-termelésben használt technológiák ára rohamosan csökkent. Ezt jól példázza, hogy anéhány éve még vállalhatatlanul drágának számító napenergia termelő kapacitásokból idén februárra márkiépült egy Desertec-nyi világszerte.Számos északi tagország, illetve Spanyolország és Portugália esetében már most látható, hogy könnyedén teljesíteni fogják a 2020-ra kitűzött megújuló-energia arányt. A problémát mostanában inkább a túl sok megújuló energia jelenti. A nap- és a szélenergia termelése ugyanis függ az időjárási viszonyoktól, és ha éppen se napsütés, se szél nincs, akkor a hiányzó energiát hagyományos kapacitásokkal kell pótolni. Ha viszont megtermelődik a megújuló forrásból származó energia, akkor azt a hálózatüzemeltetőnek át kell vennie, méghozzá az államilag meghatározott, és a piaci energiaárnál magasabb támogatott áron. A hol túl sok, hol túl kevés megújuló energia problémáját két módon lehetne megoldani: az energia tárolásával, illetve a hálózat fejlesztésével. Nagymennyiségű energiát hosszabb ideig nehéz gazdaságosan tárolni, és bár számos megoldással kísérleteznek (akkumulátorok, hidrogén, metanol, víz-szivattyús rendszerek, stb.) eddig még egyik sem vált be igazán. A megoldás ezért egyelőre az amúgy is meglehetősen elavult európai energiahálózat fejlesztése lehet, ami viszont szintén több száz milliárd eurós beruházást igényel. Afrikai energia-importra ezért nincs szüksége Európának, de egyáltalán nem biztos, hogy ez a Desertec kimúlásához vezet. Az észak-afrikai országok energiaigénye ugyanis – szemben az európai stagnálással – évi 8-10 százalékkal növekszik, és ezt az energiaéhséget egyre kevésbé képesek kielégíteni saját kőolaj- és földgáz-tartalékaikból. Nem véletlen tehát, hogy az RWE német energiaipari-óriás továbbra is támogatja a projektet, hiszen tisztában van azzal, hogy európai technológia nélkül nehezen valósítható meg a nagyszabású beruházás. Vevőből pedig biztosan nem lesz hiány. Kövesse az Indexet Facebookon is!


udia z okolia jadrových elektrární dostanú nové tabletky

Tabletkám jodidu draselného koní päroná exspiraná doba. JASLOVSKÉ BOHUNICE. Tisícky obyvateov z okolia jadrových elektrární v Jaslovských Bohuniciach a Mochovciach aká v najbliích týdoch výmena jódových tabliet, ktoré majú doma pre prípad radianej havárie. Tabletám jodidu draselného, ktoré dostávali pred piatimi rokmi, sa koní exspiraná doba.SkryVypnú reklamuSkryVypnú reklamuSkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamouSkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamou Výmenu tabliet jodidu draselného zabezpeujú v rámci bezpenostnej prevencie Slovenské elektrárne v spolupráci s ministerstvami vnútra, zdravotníctva a samosprávami kadých pä rokov. Poda hovorkyne spolonosti Jany Burdovej distribúcia tabliet sa uskutoní v jesenných mesiacoch. "Sekcia integrovaného záchranného systému a civilnej ochrany ministerstva vnútra v súasnosti pracuje na organizaných prípravách tak, aby v priebehu mesiaca september boli jódové tabletky, ktorých exspiraná doba sa koní v septembri, vymenené za nové, informovala agentúru SITA Emília Koiová z ministerstva vnútra. Výmenu budú koordinova obvodné úrady, tabletky budú uom vydáva mestá a obce. Primátor Piean Remo Cicutto, ktorý zárove éfuje Zdrueniu miest a obcí regiónu Jaslovské Bohunice, pre SITA povedal, e zatia ich o takúto spoluprácu nikto nepoiadal. V minulosti jódové tabletky v Pieanoch vydávala mestská polícia, v meních dedinách ich zamestnanci obecných úradov roznáali priamo do domácností. Kadý dospelý obyvate v pásme ohrozenia jadrovou elektrárou má nárok na tyri tablety, deti dostávajú polovinú dávku. Jódové tablety sú poda stanoviska Úradu pre dohad nad zdravotnou starostlivosou urené výhradne pre pouitie v prípade havárie jadrovej elektrárne. Uívajú sa len na výzvu, ktorú by v takomto prípade podali orgány z úseku civilnej ochrany. V minulosti sa vyskytli prípady, e udia uili jódové tabletky bezdôvodne, napríklad po jadrovej havárii v japonskej Fukuime alebo po vlaajom omylom vyhlásenom radianom poplachu v okolí Jaslovských Bohuníc. Úrad verejného zdravotníctva vtedy vydal varovanie, e neodôvodnené poitie jodidu draselného môe ma negatívne úinky na zdravie. Úlohou jodidu draselného v tabletkách je v prípade jadrovej havárie nasýti títnu azu nerádioaktívnym jódom. Tým sa zabráni ukladaniu rádioaktívneho jódu v títnej aze, kde by sa dostal zo zamoreného vzduchu, vody a potravín.


Irán képes atombombát gyártani

Irán már tudna atombombát előállítani, de nincsenek ilyen tervei - jelentette be hétfőn Mohamed Eszlámi, az iráni atomenergia-hivatal vezetője. Mohamed Eszlámi - akinek a szavait a Fársz félhivatalos iráni hírügynökség idézte - júniusban azt mondta, a síita állam nem folytat semmilyen titkos nukleáris fejlesztést. A Reuters hírügynökség emlékeztet, hogy az Eszlámiéhoz hasonló állításokat már Kamal Harazi, Irán legfőbb politikai és vallási vezetője, Ali Hamenei ajatollah tanácsadója is megfogalmazott júliusban. Harazi kijelentései után találgatások merültek föl annak kapcsán, hogy a közel-keleti ország mégis atomfegyver előállítására készülne, jóllehet Teherán többször hangoztatta, hogy nukleáris fejlesztései kizárólag békés célokat szolgálnak. A síita állam már 60 százalékosra dúsított uránt állít elő, jóllehet a 2015-ös atomalku 3,67 százalékig engedélyezné ezt. Az atomalku felélesztéséről tavaly, Bécsben kezdődtek tárgyalások. Az Irán és a hat hatalom - az ENSZ Biztonsági Tanácsának öt állandó tagja, Egyesült Államok, Kína, Oroszország, Franciaország és Nagy-Britannia, valamint Németország 2015-ben szerződésben megállapodott, hogy az iráni atomtevékenységek korlátozása fejében fokozatosan feloldják a Teherán ellen elrendelt büntetőintézkedések többségét. Donald Trump akkori amerikai elnök 2018-ban egyoldalúan kiléptette országát a szerződésből, és újból bevezette az iráni gazdaságot fojtogató szankciókat. Irán válaszul fokozatosan felmondta a saját kötelezettségvállalásait, egyebek között fokozta az urándúsítást. A bécsi egyeztetések megrekedtek, elsősorban a Washington és Teherán közötti nézeteltérések miatt: Irán a többi között a síita államra kirótt szankciók feloldásától teszi függővé az egyeztetések sikerét. A teheráni vezetés többször leszögezte, hogy bár nyitott a tárgyalásokra, és bizakodóan tekint az újabb megbeszélések elé, a végső megállapodás előtt elvárja a büntetőintézkedések feloldását.


Zpronevěra stovek milionů: Policie navrhla obžalovat exmanažery Škoda JS

Kriminalisté z Národní centrály proti organizovanému zločinu (NCOZ) navrhli státnímu zastupitelství, aby obžalovalo pět bývalých manažerů společnosti Škoda JS ze zpronevěry a krácení daně. Podle vyšetřovatelů vyvedli z firmy miliony eur, v přepočtu zhruba 300 milionů korun, navíc krátili daň v řádu desítek milionů korun. Policie ukončila vyšetřování v případu a na konci března předala spis Vrchnímu státnímu zastupitelství v Praze (VSZ) s návrhem na podání obžaloby. O vývoji v případu informoval ve středu mluvčí NCOZ Jaroslav Ibehej. Podle něj se kauza týká pěti bývalých manažerů společnosti Škoda JS a.s. obviněných z krácení daně a zpronevěry. „Podle závěrů vyšetřování mělo v letech 2008 - 2014 dojít na základě 'fiktivního poradenství' k vyvedení téměř 11 milionů eur ze společnosti Škoda JS a.s., do několika zahraničních obchodních společností, v souvislosti s dodávkami technologického zařízení do čtyř ukrajinských jaderných elektráren (v hodnotě cca dvě miliardy Kč),” popsal mluvčí. Ke krácení daní podle policie došlo, když společnost zanesla prostředky na poradenství do nákladů. Za období 2008 - 2014 policie spočítala škodu za téměř 55 milionů korun. Do vyšetřování se zapojili také policisté ze Švýcarska a Ukrajiny, zmínil Ibehej. Mluvčí firmy Jan Stolár uvedl, že se obvinění týká lidí, kteří již nejsou jejími zaměstnanci. „Společnost Škoda JS není v tomto případě z ničeho podezřívána a nebylo vůči ní vzneseno žádné obvinění. Od roku 2014 poskytujeme plnou součinnost orgánům činným v trestním řízení,” sdělil ČTK mluvčí. Plzeňská Škoda JS, dříve Jaderné strojírenství, dodává technologie pro jadernou energetiku, připomněla ČTK. Kromě výroby dílů jaderných elektráren se zabývá také řízením projektů. Firma je od roku 2004 členem ruské strojírenské skupiny OMZ. Na sklonku roku 2014 provedli ve firmě razii policisté. Došli si pro listiny, jejichž zajištění si vyžádaly švýcarské justiční orgány. Deník Právo poté napsal, že Švýcarsko firmu podezírá z uplacení ukrajinského člena parlamentu, konkrétně předsedy parlamentní komise pro energetiku Mykoly Martynenka, aby zakázky zprostředkoval.


Leáll az utolsó atomerőmű Japánban

Kövesse az Indexet Facebookon is! Kapcsolódók (5) Május 5-énállítják leJapán utolsó, jelenleg is üzemelő atomreaktorát, amely Hokkaidó szigetének északi részén található. A fukusimai erőmű tavaly márciusi katasztrófája óta az ország mind az ötvennégy reaktorát leállították; ezeket átvizsgálják és karbantartási munkákat végeznek rajtuk. Mivel a japán közvélemény a baleset óta elutasítóan viszonyul az atomenergiához, a reaktorokat azóta nem indították újra. Az üzemszünet valószínűleg csak átmeneti. Japán energiaigényének egyharmadát az atomerőművek biztosítják, így erős a politikai nyomás, hogy újraindítsák őket. A múlt héten a Washington Postnak nyilatkozó japán miniszterelnök arról beszélt, hogy az alternatív energiaforrások használata Japánban nehezen megoldható, az energiaimport költsége viszont olyan magas lenne, hogy megbénítaná az ország iparát. Hétfői jelentésében a World Economic Forum is arról számolt be, hogy szörnyű következményekkel járna, ha Japán szakítana az atomenergiával: az atomerőművek leállítása drága lenne, a gyors váltás veszélyeztetné az energiaellátás biztonságát, a fosszilis tüzelőanyagok importja pedig drága és környezetkárosító lenne. A kormányon lévő Japán Demokrata Párt már korábban is fontolóra vette az Ehime tartományban található Ikata reaktor újraindítását. Mások ugyanakkor ellenzik ezt a lépést, és tiltakoznak az atomerőművek újraindítása ellen, amíg nem fejeződnek be a felülvizsgálatok, és nem lépnek életbe az új biztonsági protokollok. Ebben a cikkben a téma érzékenysége miatt nem tartjuk etikusnak reklámok elhelyezését.Részletes tájékoztatást az Indamedia Csoportmárkabiztonsági nyilatkozatábantalál. Kövesse az Indexet Facebookon is!


SolarWinds-botrány: nukleáris ügynökséghez is betörtek

A tizennyolcezer feltört rendszerből csak negyvenbe léptek be, köztük nukleáris laboratóriumokba. A megválasztott amerikai elnök Joe Biden azzal fenyegetett, hogy komoly árat fizetnek a behatolók. Kövesse az Indexet Facebookon is! Az Egyesült Államok atomfegyvereinek karbantartásáért felelős nemzeti nukleáris biztonsági ügynökség (NNSA) hálózatába is betörtek ismeretlen hackerek – értesült a Politico. Mint ismert a hét elején hozta nyilvánosságra a SolarWinds, hogy a legmagasabb állami hivatalok és legnagyobb cégek által használt hálózatfelügyeleti programjainak frissítéseibe idegen kódot csempészhettekismeretlen támadók, amelynek segítségével zárt hálózatokba léphettek be és államtitkokhoz juthattak hozzá. Az NNSA és az amerikai energiaiügyi minisztérium közölték, hogy bizonyítékuk van róla, hogy illetéktelenek jártak a hálózatukon. Gyanús tevékenységeket észleltek a szövetségi energiaügyi szabályozó testület (FERC) továbbá a Sandia és Los Alamos nukleáris laboratóriumok rendszerein. A történelmi léptékű kiberkémbotrány legújabb részletei is mutatják, hogy az amerikai nemzetbiztonság számára legérzékenyebb körökhöz is hozzáférhettek a támadók. Sok nyitott ajtó, kevés betörés Bejutottak továbbá a kevésbé titkos Richland Field Office rendszerébe, amely a Hanford nukleáris hulladéklerakó helyreállítását felügyeli – az 1971-ben bezárt létesítményben termelték a hidegháborús amerikai plutóniumkészletek kétharmadát. Az eset kivizsgálásába beszálló Microsoft – amelynek rendszereibe szintén betörtek – közölte, hogy a frissítésekkel mintegy 18 ezer rendszerbe került hátsó kapu, de ezekből mindössze 40 rendszerre léptek be. Joe Biden megválaszott amerikai elnök közölte, hogy a kibertámadásért „jelentős árat” fognak fizetni a támadók. A jó védelem nem elég. El kell lehetetlenítenünk és kell tántorítanunk ellenségeinket attól, hogy egyáltalán megpróbálkozzanak egy nagyszabású támadással – mondta Biden. Ezt úgy érjük el, ha partnereinkkel és szövetségeseinkkel jelentős árat kell fizettetünk azokkal, akik ezért felelősek. Ellenségeinknek tudniuk kell, hogy elnökként nem fogok tétlenkedni, amikor kibertámadás éri az országomat. A hivatalban lévő amerikai elnök, Donald Trump nem kommentáltaaz ügyet. (Borítókép: Optikai kábelek. Fotó: Alessandro Bianchi / Reuters) 5 könyvTöbb mint 600 meghökkentő, érdekes és tanulságos történet! Kövesse az Indexet Facebookon is!


Jádro je přechodné, bránila se v TV duelu Merkelová

Předvolební debata koaličních partnerů proběhla v poklidném duchu Berlín- Dva týdny před německými parlamentními volbami se hlavní kandidáti - a partneři z vládnoucí velké koalice - utkali v ostře sledovaném televizním duelu. Nejvyšší představitelé sociálních demokratů a konzervativců na sebe ani tentokrát nebyli příliš zlí. Útočit se občas snažil jen sociální demokrat Frank-Walter Steinmeier. Debata pro něj byla zřejmě jednou z posledních možností, jak stáhnout náskok, který CDU v průzkumech má. Šéf SPD kancléřce Angele Merkelové (CDU) vyčetl přístup k jaderné energetice a k výši platů německých pracovníků. Steinmeier kritizoval hlavně odpor Merkelové k zavedení celostátního stanovení minimální mzdy nebo maximální výše platů manažerů. Kritizoval také její podporu jaderné energetiky. "Hlavní otázkou je, kterou cestu si vybereme, abychom se dostali z krize," řekl. "Středopravá vláda by znamenala, že se rozdíly mezi chudými a bohatými zvětší a že se vrátíme k jaderné energetice," snažil se přesvědčit zejména nerozhodnuté voliče, kterých je podle průzkumů asi 40 procent. Merkelová se hájila tím, že jádro má být pouze překlenovací technologií, než Německo začne masivně využívat obnovitelné zdroje.  Kontrovala také varováním před možnou koalicí sociálních demokratů s postkomunistickou levicí, se kterou už SPD uzavřela koalice v některých regionech. Na celostátní úrovni ji ale Steinmeier vyloučil. "Nemám žádné záruky, že se to nestane," upozornila Merkelová. Podle průzkumů veřejného mínění skončil duel, který sledovalo asi 20 milionů Němců, remízou. Většina analytiků ale více ocenila Steinmeiera, který podle nich působil více dynamicky. "Steinmeier si počínal lépe než Merkelová, pokud uvážíme, jaká byla očekávání," řekl agentuře Reuters politolog Hans Vorlaender z drážďanské univerzity. "Lépe diskutoval a byl více soustředěný. Ale není jisté, jestli to bude stačit na vybuzení voličů," dodal expert.


Experti OSN kontrolovali iracké jadrové zariadenie

BAGDAD 9. júna (SITA/Reuters) - Experti Organizácie Spojených národov (OSN) pod prísnym dohadom americkej armády prezreli v nedeu vyrabovaný sklad hlavného irackého jadrového zariadenia. Aktivity expertov sú v Iraku prísne limitované. Za úlohu majú zist i iba kody napáchané rabovaním. Sedem expertov Medzinárodnej agentúry pre atómovú energiu (IAEA) obleených v bielych ochranných odevoch pracovalo v skladovacom centre rozahlého jadrového komplexu Tuwaita, ktorý sa nachádza 20 kilometrov june od Bagdadu.SkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamouSkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamou Tím IAEA priiel do Iraku v piatok, aby preskúmal rabovanie v asti komplexu, kde bol v sudoch uskladnený ochudobnený urán. Zlodeji ukradli niektoré zo sudov a predali ich miestnym uom, kadý za dva americké doláre. Niektorí miestni obyvatelia, ktorí si nevedomky v sudoch prali obleenie, alebo v nich skladovali jedlo, uvádzajú, e niektoré ich deti ochoreli. Poda expertov IAEA a amerických vojenských predstaviteov je vak riziko zdravotných akostí nízke. Tím IAEA pracuje na základe prísnych smerníc Pentagónu, ktorý je proti obnoveniu úlohy expertov atómovej agentúry a zbrojných inpektorov OSN v povojnovom Iraku. Americkí vojaci skonfikovali aj videokazetu kameramana agentúry Reuters, ktorý scénu filmoval s odôvodnením, e iadnym médiám nebolo povolené robi reportáe v niekdajom prísne tajnom komplexe. Spojené táty majú svoj vlastný tím, ktorý hadá údajné zbrane hromadného nienia, ktoré boli pre Londýn a Washington hlavným dôvodom zásahu v Iraku. Zatia sa iadne takéto zbrane nepodarilo nájs. Predstavitelia Bushovej administratívy v nedeu odmietli obvinenia zo zveliovania hrozby, ktorú tieto zbrane predstavovali. Americký minister zahraniných vecí Colin Powell a poradkya pre národnú bezpenos Condoleezza Riceová uviedli v televíznom rozhovore, e v prostredí spravodajskej sluby bol iroký konsenzus ohadom vlastníctva zbraní hromadného nienia Saddámom Husajnom. "Nemáme akékovek pochybnosti, e za posledných niekoko rokov mali takéto zbrane, alebo boli schopní zaa s ich produkciou," uviedol pre televíznu stanicu CNN Colin Powell.


‚Jasné varování nepřátelům.‘ Kim Čong-un dohlížel na odpálení dvou strategických raket dlouhého doletu

Severokorejský vůdce Kim Čong-un dohlížel na odpálení dvou strategických raket dlouhého doletu. Hlava KLDR ocenila, že je země schopna spolehlivě a efektivně využít své jaderné zbraně, což mělo vypálení raket demonstrovat. Informovala o tom ve čtvrtek agentura Reuters s odvoláním na severokorejská média.Test raket byl jasným varováním nepřátelům, uvedl Kim podle severokorejské oficiální tiskové agentury KCNA. Dodal, že KLDR by měla „dále rozšiřovat operační sféru svých jaderných strategických ozbrojených sil, aby mohla kdykoli odvrátit jakoukoli zásadní vojenskou či válečnou krizi a převzít iniciativu“.Dvě ve středu odpálené rakety letěly necelé tři hodiny a zasáhly cíl vzdálený 2000 kilometrů, uvedla KCNA.Americké ministerstvo zahraničí vypálení střel odmítlo komentovat, uvedlo pouze, že Washington se i nadále soustředí na úzkou spolupráci se svými spojenci a partnery při řešení hrozeb, které představuje Severní Korea.Úřad jihokorejského prezidenta Jun Sok-jola uvedl, že severokorejské řízené střely nepředstavují hrozbu, protože jsou „dostatečně pomalé, aby mohly být zachyceny“. Soul je nicméně připraven na provokace Pchjongjangu tvrdě reagovat. Jihokorejská armáda odpálení střel monitorovala v reálném čase a nyní veškerá získaná data analyzuje.Severní Korea na přelomu září a října uspořádala cvičení, kterého se účastnily severokorejské jednotky pro jaderné operace. Na jeho průběh rovněž dohlížel Kim Čong-un.KLDR poprvé testovala „strategickou“ střelu s plochou dráhou letu v září loňského roku. Analytici ji tehdy označili za první zbraň v této asijské zemi, která je schopna nést jadernou či termonukleární nálož.Středeční test potvrdil, že „jaderná role“ rakety funguje, nicméně i nadále není jasné, zda dokáže Severní Korea vyrobit hlavice dostatečně malé pro řízenou střelu, napsala agentura Reuters.Řízené střely patří mezi řadu menších zbraní, které Severní Korea nedávno vyvinula, aby létaly nízko a dokázaly manévrovat tak, aby se lépe vyhnuly protivzdušné obraně. Kim Čong-un řekl již loni, že je pro něj hlavním cílem právě vývoj menších hlavic.Severokorejské řízené střely s plochou dráhou letu obvykle nevyvolávají tolik zájmu jako balistické střely, protože nejsou výslovně zakázány rezolucí Rady bezpečnosti OSN.Řízené střely s plochou dráhou letu a balistické střely krátkého doletu, které mohou být vybaveny buď konvenčními, nebo jadernými hlavicemi, jsou podle expertů v případě konfliktu velmi nebezpečné, protože nemusí být jasné, jaký typ hlavice nesou.„Severokorejské střely s plochou dráhou letu, letectvo či taktická jaderná zařízení jsou s největší pravděpodobností méně schopné a účinné, než naznačuje propaganda,“ poznamenal Leif-Eric Easley, profesor na univerzitě v Soulu. Jak nicméně dodal, neznamená to, že by nedávné testy měly být podceňovány.


Nemecké firmy majú nárok na odkodnenie za odchod od jadra

Nemecké energetické firmy majú pre rozhodnutie vlády o urýchlenom ústupe od jadrovej energie nárok na kompenzácie. Rozhodol otom vutorok nemecký ústavný súd. Argument koncernov E.ON, RWE a Vattenfall, e vláda fakticky vyvlastnila as ich majetku, najvyí súdny tribunál krajiny neprijal. Firmám vak priznal nárok na primerané odkodnenie, nakoko vláda im neponúkla náhradu za zmarené investície, ktoré sa opierali oplánované budúce objemy vyrobenej elektriny. Na nápravu súasného stavu má parlament poda rozhodnutia súdu as do júna2018. Ourýchlenom ústupe od jadrovej energie rozhodol vládny kabinet kancelárky Angely Merkelovej vjúni 2011iba pár mesiacov potom, o schválil predenie ivotnosti jadrových elektrárni vpriemere o12rokov. Zvrat venergetickej politike spôsobila havária vjaponskej jadrovej elektrárni Fukuima zmarca 2011.Sukonením prevádzky vetkých reaktorov vkrajine sa poíta do roku2022.


Irán stavia nové jadrové zariadenia: Potvrdzujú to druicové snímky

Irán zaal s novou výstavbou vo svojom podzemnom jadrovom komplexe Natanz. Potvrdzujú to druicové snímky americkej spolonosti Planet Labs, informovala v stredu agentúra AP. Nová budova, ktorej kontrukciu avizoval v septembri tohto roku éf iránskej organizácie pre atómovú energiu (AEOI) Alí Akbar Sálehí, je poda Medzinárodnej agentúry pre atómovú energiu (MAAE)moderný závod pre centrifúgy na obohacovanie uránu.Jadrovým komplexom Natanz v júli otriasol niivý výbuch, ktorý pokodil existujúce centrifúgy. Irán trvá na tom, e ilo o sabotá. Teherán informoval inpektorov MAAE o spomínanej výstavbe, uviedol v utorok éf tejto organizácie OSN Rafael Grossi.Napriek jednostrannému odstúpeniu Spojených tátov od jadrovej dohody, Teherán naalej umouje agentúre MAAE prístup do svojich jadrových zariadení."Znamená to, e zaali, stavba ete nie je dokonená. Je to dlhý proces," povedal Grossi, ktorého cituje AP. O tom, aký postoj zaujme Washington k iránskemu jadrovému programu, rozhodnú nadchádzajúce prezidentské voby,komentuje AP. éf Bieleho domu Donald Trump vyvíja na Irán maximálny tlak prostredníctvom ekonomických a diplomatických sankcií, o viedlo k tomu, e Irán prestal plni niektoré záväzky vyplývajúce pre zo spomínanej dohody.Trumpov protikandidát, prezidentský kandidát Demokratickej strany Joe Biden, uviedol, e by dohodu s Iránom opätovne podpísal.


Polacy nie boją się energii atomowej

Dwie trzecie ankietowanych przez Money.pl chce, by w naszym kraju powstała elektrownia atomowa. Można więc sądzić, że dramatyczna sytuacja w Azji nie miała wpływu na masową zmianę oceny tej technologii. Liczba zwolenników atomu w Polsce jest dwukrotnie większa, niż grono sceptyków._ - Dyskusja na temat energetyki atomowej może rozlać się teraz na całą Unię Europejską. Z pewnością wzmogą się głosy domagające się całkowitej rezygnacji z atomu, choć moim zdaniem jest to zupełnie nierealne - _ mówi Money.pl europoseł Paweł Zalewski.źródło: ankieta Money.plZwolennicy budowy elektrowni jądrowej nad Wisłą deklarują zaufanie do nowych technologii do tego stopnia, że ośmiu na dziesięciu z nich nie miałoby zastrzeżeń, gdyby polska _ atomówka _ powstała w odległości do 100 kilometrów od ich domów. Tylko co siódmy godzący się na energię nuklearną w Polsce, nie wyobraża sobie mieć _ atomowego sąsiada _.źródło: ankieta Money.plBadanie zostało przeprowadzone w dniach 7-9 marca wśród 12754 internautów Money.plPrzeciwnicy budowy elektrowni jądrowej w Polsce alternatywę widzą w odnawialnych źródłach energii. Prawie trzy czwarte wolałoby prąd z wiatraków, ponad połowa nad atom przekłada energię pochodzącą z elektrowni wodnych. Najmniejszą grupę wśród sceptyków stanowią ci, którym odpowiada obecny stan rzeczy w polskiej energetyce, opartej dziś przede wszystkim na węglu. I ten właśnie sektor sugerują nadal rozwijać.źródło: ankieta Money.plJednocześnie ponad połowa ankietowanych przyznała, że nie byłaby w stanie płacić wyższych rachunków za prąd, gdyby okazało się, że energia pochodząca z odnawialnych źródeł jest droższa.Tylko dla co czwartego badanego ważniejsza od kosztów jest ekologia. Jednak aż jeden na pięciu pytanych nie wie, czy w jego ocenie dobro środowiska naturalnego wygrałoby z portfelem.źródło: ankieta Money.plZaufanie Polaków do energetyki jądrowej rosło dotąd systematycznie. Największe obawy wobec tej technologii mieliśmy po wybuchu w elektrowni w Czarnobylu. Wtedy za budową siłowni w naszym kraju była prawie jedna trzecia Polaków. Do 1989 roku grono zwolenników elektrowni atomowych skurczyło się do zaledwie 20 procent. Ostatnie dane CBOS-u, dotyczące poparcia dla budowy takiej elektrowni w Polsce pochodzą z września 2009 roku. Wtedy za powstaniem siłowni opowiadała się połowa Polaków.źródło: CBOS_ - Takie wyniki bardzo mnie cieszą, ponieważ świadczą o dojrzałości i pokazują, że tego typu zdarzenia jak katastrofy naturalne nie wpływają na nasze stanowisko. Widać też, że stosunek Polaków do elektrowni atomowych jest dużo bardziej pozytywny niż na przykład w Niemczech - _ ocenia Tomasz Chmal, ekspert rynku energetycznego z Instytutu Sobieskiego.Jego zdaniem należy dbać o to, by ludzie zdawali sobie sprawę, że atom jest dobrym rozwiązaniem. _ - Ciągle powinniśmy pracować nad tym, żeby niedługo 90 procent z nas było za. Można to osiągnąć informując o korzyściach z tej technologii, to znaczy o lepszej cenie czy bezpieczeństwie. Cieszy mnie także to, że wydarzenia w Japonii nie przestraszyły polskiego rządu i projekt w tej sprawie jest ciągle realizowany - _ dodaje Chmal.Ekolodzy są mniej optymistyczni. Jerzy Arent, prezes partii Zieloni RP uważa, że postawa Polaków może się zmienić, gdy wszystkie szczegóły awarii elektrowni w Fukushimie będą znane. _ - Na nasz stosunek wpływa brak wiedzy o potencjalnych zagrożeniach - _ tłumaczy.Podobnego zdania są przedstawiciele Greenpeace: _ - Kiedy słyszymy zapewnienia polityków i lobby jądrowego, że w Polsce powstaną bezpieczne reaktory nowej generacji, to po pierwsze musimy sobie zdać sprawę, że to bezpieczeństwo jest niepewne, a przy tym kosztuje i to nie mało. Energia atomowa nie jest i nigdy nie będzie tania - _ komentuje Iwo Łoś, koordynator kampanii ds. energii.problemy energii atomowej będą w najbliższych miesiącach obecne w wieludyskusjach. Choćby dlatego, że w samych Niemczech od wielu lat mówi się jużo kwestiach bezpieczeństwa energetyki jądrowej. Teraz ta dyskusja możerozlać się na całą Unię Europejską. Z pewnością wzmogą się głosy domagającesię całkowitej rezygnacji z atomu, choć moim zdaniem jest to zupełnienierealne.


Bohunice konia, prepustení dostanú po dva milióny

Jadrová elektráre V1 v Jaslovských Bohuniciach pri Trnave po 28 rokoch "dodýcha. Po prvom bloku, odstavenom v roku 2006, skoní v stredu podveer aj druhý. tyri stovky zamestnancov V1 vak na svojich postoch zatia zostanú. Prepustení budú len niektorí, aj to so tedrým odstupným. Pracovník, ktorý bol na V1 vye pätnás rokov, môe dosta okolo dvoch miliónov korún (66 400 eur). Kompenzácie by mohli by ete vyie ako pri prvom bloku V1, ke siahali kdvadsiatim 80tisícovým mesaným platom. Pracovník pritom nebude ma problém sa opä zamestna vjadrovej oblasti. Nové pozície toti vzniknú aj na likvidáciu V1 a aktuálne sa stavia aj jadrová elektráre Mochovce, ktorá sa nachádza osto kilometrov alej vokrese Levice. tátna Jadrová a vyraovacia spolonos, ktorá elektráre V1 prevádzkuje, poíta stým, e odstupné uhradia Slovenské elektrárne, ovládané talianskym Enelom. Vyplýva to zprivatizaných zmlúv, poda ktorých Taliani kupujú elektrinu zV1 za nákladovú cenu. tátna firma vak chce odchodom udí zabráni. Firma tvrdí, e do roku 2011bude ma V1 naalej prevádzkový tatút a musí tak ma potrebný personál. "Do roku 2011kmasívnemu odchodu zamestnancov nedôjde, reaguje hovorca tátnej spolonosti Dobroslav Dobák. Celkovo má firma vye tisíc zamestnancov, zktorých as sa zaoberá likvidáciou vminulosti havarovanej elektrárneA1. Po odstavení V1 by sa mala poda energetického konzultanta Frantika Pecha závislos Slovenska od dovozu elektriny zvýi zvlaajích pä percent asi na dvanás percent. udia to pocítia vbudúcnosti na zdraení elektriny. "Naa vláda blokuje nárast cien a vytvára oraz väiu priepas medzi cenou elektriny vzahranií a na Slovensku, dodávaPecho. V1 koní odva roky skôr, ako bola jej pôvodná ivotnos. Na odstavenie V1 pristúpila minulá vláda po tom, o to Brusel stanovil ako podmienku na prijatie do EÚ. Argumenty odborných misií otom, e V1 je bezpená, Brusel neakceptoval.


Jódové tablety budú v Trnave od pondelka vydáva u iba na radnici

Jódové tabletky sú urené výhradne na pouitie v prípade havárie jadrovej elektrárne. TRNAVA. Mesto Trnava oakávalo vyie tempo, ne akým si chodia Trnavania na výdajné miesta po nové balenia jódových tabliet, slúiacich ako profylaxia v prípade jadrovej havárie. Za prvé dva týdne od spustenia výdaja si do piatka (26. 8.) vyzdvihli pre seba a svojich rodinných prísluníkov okolo 16.000 balení. Väí záujem ako jednotlivci majú o profylaktiká záujem intitúcie. Pre TASR to uviedol Peter Bestvina z referátu komunikácie trnavskej radnice. Výdaj sa zaal 15. augusta, Trnava zaobstarala celkovo 76.500 balení. Mesto tentoraz v úvode zvolilo model decentralizovaného výdaja, namiesto jedného miesta v centre Trnavy ustanovilo es výdajných bodov v jednotlivých tvrtiach. Tam smerovalo poda Bestvinu spolu 24.500 balení. V prvý týde vydali pracovníci 14.400 balení. "Odber sa v tomto týdni výrazne spomalil, oakávali sme väí záujem," kontatoval Bestvina. Najviac sa o výmenu poda jeho slov zaujímali obyvatelia nad 50 rokov, naopak, tridsiatnici nemali záujem takmer iadny. Zanedbatený bol aj výber dávok pre deti. "Záujem vak majú fabriky, hotely, koly, sociálne zariadenia," doplnil. Od pondelka 29. augusta do 21. októbra sa výdaj presúva u iba na radnicu. Jódové tabletky sú urené výhradne na pouitie v prípade havárie jadrovej elektrárne a uívajú sa iba na výzvu, ktorú vydajú prísluné orgány na úseku civilnej ochrany prostredníctvom médií. Tablety môu zabráni pokodeniu títnej azy rádioaktívnym jódom, ktorý sa pri iarení uvouje. Pri pouití sa aza nasýti nerádioaktívnym jódom z tablety, a tým sa zabráni príjmu rádioaktívneho z kontaminovaného vzduchu, vody alebo potravy. Výmena profylaktík sa robí kadých pä rokov, celkovo sa v dvadsakilometrovom okruhu pod atómovými elektrárami Jaslovské Bohunice a tie Mochovce dotkne zhruba 224 sídiel so 695.000 obanmi. Distribúciu koordinuje Ministerstvo vnútra SR v spolupráci so Slovenskými elektrárami, zabezpeujú ju samosprávy. Realizuje sa aj v iných tátoch Európy.


Temelín odstaví první výrobní blok kvůli opravě klapky

Jaderná elektrárna Temelín v neděli v poledne odpojí od přenosové sítě první výrobní blok kvůli opravě klapky na jednom ze tří systémů technické vody. Reaktor nechají operátoři v takzvaném nahřátém stavu, který umožní jeho rychlejší návrat do provozu. Předpokládá se, že to bude v nadcházejícím týdnu. ČTK to sdělil mluvčí temelínské elektrárny Marek Sviták. Druhý blok Temelína je na plném výkonu. „Přerušení výroby prvního bloku nebude mít žádný vliv na dodávky elektřiny pro spotřebitele. Situace je hlášena s předstihem a potřebnou elektřinu společnost ČEZ zajistí jinými zdroji,“ uvedl mluvčí. Klapka, již je potřeba opravit, je součástí jednoho ze tří systémů technické vody, které zajišťují chlazení řady dalších systémů, jako jsou například tepelné výměníky a vzduchotechnika. „Podle předpisů, kterými se elektrárna řídí, musí být v provozuschopném stavu všechny tři technické systémy. Na případné opravy máme 72 hodin, následně pak musíme podle předpisu blok od sítě odpojit a situaci dořešit. A k tomu aktuálně došlo,“ uvedl Sviták. Neplánovaně odstaven byl letos i druhý blok temelínské elektrárny. Kvůli opravě těsnění ve vnitřním okruhu chlazení generátoru přestal dodávat elektřinu 31. ledna, k síti byl znovu připojen 5. února. Jaderná elektrárna Temelín, která je největším výrobcem elektřiny v zemi, dodala minulý rok 16,1 terawatthodin (TWh) elektřiny. Od začátku letoška měla produkci 3,8 TWh elektrického proudu.