Szijjártó Péter: Szerbia és Magyarország eddig is és a jövőben is segíti egymás energiabiztonságát

Az ukrajnai háborúnak az energiaellátás biztonságára drámai hatása volt, ám Magyarország és Szerbia a baráti, stratégiai együttműködés jegyében eddig is segítette egymás energiabiztonságát, és ez a jövőben is így lesz - szögezte le Szijjártó Péter külgazdasági és külügyminiszter kedden Belgrádban. "A háború drámai hatásai nagyon komoly károkat okoznak mindkét országnak, ezért mind Szerbia, mind Magyarország a mielőbbi békében érdekelt. Sajnáljuk, hogy a háború retorikája még mindig jóval hangosabb a béke retorikájánál, és sajnáljuk, hogy napjainkban is sok olyan döntés és nyilatkozat születik, amely a háború meghosszabbításának és esetleges eszkalációjának rizikóját hordozza" - húzta alá. Hozzátette: a háborúnak az egyik drámai hatása az energiaellátási válságban öltött testet. Szijjártó Péter és Dubravka Djedovic szerb bányászati és energiaügyi miniszter megállapította, hogy Szerbia és Magyarország sikerrel vette az eddigi akadályokat, és ebben a háború és szankciók miatt kialakult rendkívül bizonytalan energiaellátási környezetben is biztosítani tudták saját energiaellátásukat. Szijjártó Péter rámutatott: Szerbia tisztességes, megbízható és korrekt partnere volt Magyarországnak a földgáztranzit tekintetében, és Magyarország ennek köszönhetően a tavalyi évben 4,8 milliárd köbméter földgázt importált a Szerbián áthaladó Török Áramlat gázvezetéken keresztül, Magyarország pedig tavaly 300 millió köbméter gázt tárolt Szerbiának a hazai tárolóiban, és készen áll arra, hogy a tavaly megkötött megállapodást az idei évre is kiterjessze, és ha szükséges 500 millió köbméter gázt tároljon a saját tárolóiban. A külgazdasági és külügyminiszter arra is rámutatott, hogy a hosszú távú földgázellátás biztonsága szempontjából a diverzifikáció, vagyis újabb források bevonása rendkívül fontos lenne. Ennek legreálisabb forgatókönyve az Azerbajdzsánból történő megnövekedett földgázszállítás lehetősége - magyarázta. A kétszeresére növekedő azeri kitermelésből származó földgáz szállítása és felhasználása érdekében azonban komoly infrastrukturális fejlesztésekre van szükség a térségben. A tárcavezető szerint ez vezetékek és interkonnektorok kiépítését jelenti a közeljövőben. Szijjártó Péter örömének adott hangot, hogy Szerbia és Bulgária között hamarosan megépül egy ilyen összeköttetés. Azt is bejelentette, hogy Magyarország és Azerbajdzsán között előrehaladott tárgyalások zajlanak egy hosszú távú gázvásárlási megállapodás megkötéséről. Ennek a földgáznak a Magyarországra történő eljuttatását két útvonalon képzelik el: Törökországból Bulgárián át egyrészt Románián, másrészt Szerbián keresztül Magyarországra. A miniszter arra is kitért, hogy menetrend szerint halad az a munka, amelynek nyomán 2028-ra a két ország közötti villamosenergia-összeköttetés kapacitása megduplázódik. Ez pedig hozzá fog járulni mindkét ország villamosenergia-ellátásának a biztonságához, különös tekintettel arra, hogy 2030-as évek elején a tervek szerint a két új paksi atomerőművi blokk kereskedelmi alkalmazásba állítása is megtörténik. Dubravka Djedovic szerb bányászati és energiaügyi miniszter a közös sajtótájékoztatón kiemelte: Szerbia és Magyarország kiváló együttműködésről tett tanúbizonyságot a Balkáni Áramlat gázvezeték kiépítése során, amely ma garantálja a gázellátás biztonságát Szerbia és Magyarország számára. Szerbia számára nagyon fontos, hogy diverzifikálja az ellátási útvonalakat, ennek a jegyében zajlik a Bulgária és Szerbia közötti interkonnektor kiépítése, és ezáltal Szerbia még jelentősebb szerepet vállalhat tranzitországként.


Vláda kvůli Temelínu zjišťuje, jak říci velmocem ne

Vláda řeší tendr na dostavbu Temelína. Nečas bude o Temelínu jednat v Paříži Praha- Den před odletempremiéra Nečasena první zahraniční návštěvu velké "nesousední" západní země řešila vláda největší tendr v dějinách Česka - zakázku nadostavbu jaderné elektrárny Temelín. Nečas míří do Francie k prezidentu Sarkozymu a ministři měli na stole zprávu, upozorňující, že kvůli Temelínu se Česko ocitá v diplomatickém sevření. Kromě Francie chtějí Temelín dostavět i firmy dalších světových velmocí - USA a Ruska. A dvěma z nich budou muset Češi říct „ne". „V tendru na Temelín 3+4 jsou všechny hlavní mocnosti „českého světa": Evropa (Areva), Spojené státy (Westinghouse) a Rusko (Rosatom). Těžko si představit vyhraněnější situaci," píše se ve vládním dokumentu. Ten především představuje příští analýzy, které budou potřeba k rozhodnutí o jaderné zákázce, které má padnout v roce 2013. V příštích měsících se tak chystá například analýza slabých míst výstavby Temelína, analýza jednotlivých uchazečů i analýza zahraničně politických dopadů odmítnutí jednotlivých zájemců. Vláda ve středu schválila "kroky", které jsou k rozšíření elektrárny nutné. Stát bude muset investovat do přenosové soustavy, posílit Státní úřad pro jadernou bezpečnost nebo zajistit přísun kvalifikovaných absolventů vysokých škol. Ve vládní zprávě se zmiňuje také možný dopad tendru na vztahy s bezprostředními sousedy - "protijaderným Rakouskem i Slovenskem a Polskem, které zvažují výstavbu nových jaderných elektráren". Vládní materiál má redakce Aktuálně.cz k dispozici, informovaly o něm také Lidové noviny. Ve zprávě se například zmiňuje i návrh, aby si vítěz největšího tendru v dějinách Česka, zaplatil miliardové licencování jaderných bloků, které český Státní úřad pro jadernou bezpečnost provádí bezplatně. "To je ale naprostý unikát," stojí ve zprávě. Češi mají slušnou výchozí vyjednávací pozici - jedná se o největší zakázku svého druhu v evropském měřítku. Jednat o Temelínu bude ve čtvrtek a v pátek i premiér Nečas v Paříži. Na oficiální návštěvě se potká jak s premiérem Francoisem Fillonem, tak i prezidentem Nicolasem Sarkozym. "Očekávám, že jednání se povedou i o budoucnosti jaderné energetiky, včetně dostavby Temelína," vzkázal v SMS zprávě premiér na dotaz Aktuálně.cz. Premiér Petr Nečas bude o dostavbě Temelína jednat i s francouzským prezidentem Sarkozym..  | Foto: Reuters Například francouzská Areva v Česku rozjela nepřehlédnutelnou propagaci - uzavřela memoranda o spolupráci se dvěma českými univerzitami - ČVUT a Západočeskou univerzitou v Plzni. Nový americký velvyslanec Norman Eisen při nedávném předání pověřovacích listin do rukou českého prezidenta uvedl, že bude velmi aktivní v podpoře společnosti  Westinghouse. Ruské konsoricum zase slibuje účast českých firem na zakázce.


Premiér chce vidie Rusov v Mochovciach

Predseda vlády Robert Fico pozval ruské podniky, aby sa podieali na rozvoji slovenskej jadrovej energetiky. Poda premiéra vláda plánuje postavi tri bloky na dvoch rôznych miestach. Predseda vlády Robert Fico vpiatok vMoskve pozval ruské podniky, aby sa podieali na rozvoji slovenskej jadrovej energetiky. Fico povedal, e chce, aby Atomstrojexport bol pri dostavbe tretieho a tvrtého bloku Mochoviec. Ruskú tátnu firmu zaradil aj medzi kandidátov na výstavbu jadrovej elektrárne vlokalite Jaslovských Bohuníc. Obom projektom vak majú ete predchádza súae. Potvrdil som záujem, aby sa na dostavbe Mochoviec zúastnila aj konkrétna ruská firma, ktorá bola pri výstavbe prvého a druhého bloku. Ide onevyhnutnos a kontinuitu vtechnológiách, povedal Fico poda agentúry SITA po stretnutí sprezidentom Ruskej federácie Vladimirom Putinom. Stavitea Mochoviec vyberú Slovenské elektrárne, ktoré ovláda taliansky Enel. Elektrárne sa napriek vypísaniu súae, ktorú vyhodnotia na konci roka, nevyhýbajú spolupráci sAtomstrojexportom. Vzhadom na existujúce technológie na rozostavaných blokoch sa ruské firmy budú musie na dostavbe podiea, reaguje hovorca elektrární Juraj Kopiva. Fico oznail Atomstrojexport aj za záujemcu ovýstavbu novej jadrovej elektrárne vareáli Jaslovských Bohuníc. Nový zdroj by mal nahradi odstavovanú elektráre V1. Fico ete vmarci oznail za najvánejieho kandidáta na projekt nemeckú spolonos E.ON. Vsúasnosti u premiér tvrdí, e sa rozhodne vmedzinárodnej súai. Fico vak naznail aj alie jadrové plány vlády. Premiér vyhlásil, e vláda plánuje postavi tri bloky na dvoch rôznych miestach. Doteraz vak kabinet hovoril len ostavbe jedného a dvoch jadrových blokov vlokalite Bohuníc. Aj potrebu tohto zdroja má ukáza a koncepcia energetiky, ktorú by malo ministerstvo hospodárstva pripravi do koncajúna. Fico sa na rokovaniach spredstavitemi ruskej vlády dotkol aj otázky osudu 49percent akcií slovenského prepravcu ropy spolonosti Transpetrol. Fico doteraz tvrdil, e prioritou vlády je spätné odkúpenie akcií od skrachovaného Yukosu. Po rokovaniach sPutinom hovoril skôr omonosti, e by akcie získala iná ruskáfirma. Rusko vsúasnosti zvauje výstavbu nových severných (cez Baltické more) aj juných (cez ierne more) ropovodných ciest do Európy. To poda Fica treba bra do úvahy. Treba rozmýa aj vtom duchu, i chceme zlikvidova Transpetrol a urobi zneho bezvýznamnú rúru, alebo chceme, aby bol Transpetrol strategickým podnikom, dodalFico.


Jaderná elektrárna Fukušima je znovu v ohrožení. Unikla z ní radioaktivní voda

Z japonské jaderné elektrárny Fukušima znovu unikla vysoce radioaktivní voda. Zařízení, které před dvěma lety poničilo zemětřesení a tsunami, je od té doby mimo provoz. Odborníci se snaží elektrárnu stabilizovat. Odstranit následky po neštěstí prý ale potrvá ještě desítky let.Vysoce radioaktivní voda unikala z nádrže japonské jaderné elektrárny Fukušima zhruba měsíc. Firma TEPCO, která zařízení provozuje, to ale oznámila až dnes.Technici zařízení po zemětřesení sice stabilizovali, následky katastrofy ale zůstávají. Kvůli úniku radioaktivity v roce 2011 byly z okolí elektrárny evakuovány desetitisíce lidí.„Myslíme si, že k úniku došlo z reaktoru číslo dvě. V jeho okolí jsme také našli zbytky radioaktivní vody,“ řekl mluvčí společnosti TEPCO.Celkové množství radioaktivního cesia, která ze zařízení vyteklo, se odhaduje na jeden litr. I přestože jde o malé množství, mohlo už v okolí elektrárny zamořit podzemní vodu.Nejde ale navíc o první případ nehody v tomto poškozeném zařízení. Jaderná elektrárna Fukušima byla v posledních měsících postižena už několika úniky radioaktivity a výpadky proudu.


Aláírták az amerikai-indiai nukleáris szerződést

Az Egyesült Államok és India pénteken Washingtonban aláírta azt a békés célú atomenergetikai együttműködési szerződést, amely engedélyezi amerikai cégek számára nukleáris fűtőanyag, berendezések és reaktorok India részére történő szállítását. A szerződést Condoleezza Rice amerikai és Pranab Mukherdzsi indiai külügyminiszter írta alá. Előzőleg George Bush elnök látta el kézjegyével a dokumentumot szerdán a Fehér Házban 200 vendég részvételével tartott ünnepségen. A három évig tartó diplomáciai erőfeszítések eredményeképpen aláírt szerződés a Bush-kormányzat a Kínával és Pakisztánnal határos baráti demokráciával való stratégiai kapcsolatok alapkövének tekinti. Az indiai kormány pedig energiahelyzetének javulását várja tőle. A 2005 júliusában megszületett megállapodás mindkét országban bírálatokat váltott ki. Indiában attól tartanak, hogy az Egyesült Államok fogja diktálni az indiai külpolitikát. Amerikai bírálói viszont az együttműködés felgyorsíthatja az indiai atomfegyverprogramot, annál is inkább, mivel Újdelhi nem írta alá az atomsorompó-egyezményt. George Bush amerikai elnök és Manmohan Szingh indiai kormányfő 2005 júliusában jelentette be, hogy megállapodtak a békés célú nukleáris együttműködésben. A megállapodás életbe lépéséhez arra is szükség volt, hogy a Nemzetközi Atomenergia-ügynökség és a 45 nukleáris berendezéseket exportáló ország (NSG) jóváhagyja a nukleáris kereskedelem újrafelvételét Indiával, azaz feloldja a 34 éve életbe lépett de facto embargót. (India 1974-ben hajtotta végre első atomfegyver-kísérletét.) India, a világ 10. legjelentősebb gazdasága és 3. legnagyobb szennyezőanyag-mennyiséget kibocsátó országa kőolajszükségletei 70 százalékát importból fedezi és 60 ezer megawatt nukleáris kapacitást kíván létrehozni 100 milliárd eurós beruházással.


Bezpenostná rada musí zohadni ruské návrhy

BRATISLAVA 10. novembra (SITA) - Teherán prehodnotí vzahy s Medzinárodnou agentúrou pre atómovú energiu (MAAE), ak Bezpenostná rada OSN prijme rezolúciu o sankciách voi Iránu bez ruského pozmeovacieho ... BRATISLAVA 10. novembra (SITA) - Teherán prehodnotí vzahy s Medzinárodnou agentúrou pre atómovú energiu (MAAE), ak Bezpenostná rada OSN prijme rezolúciu o sankciách voi Iránu bez ruského pozmeovacieho návrhu, ktorý sankcie zmieruje. Citovala iránskeho hlavného jadrového vyjednávaa Alího Laridáního po príchode do Moskvy ruská tlaová agentúra RIA Novosti.SkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamouSkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamou Iránsky predstavite sa v piatok v Moskve stretne s ruským ministrom zahraniných vecí Sergejom Lavrovom a éfom ruskej Bezpenostnej rady Igorom Ivanovom. Laridání ocenil partnerstvo Iránu s Ruskom a povedal, e ruská ponuka obohacova iránsky urán je stále na rokovacom stole. "Rusko je ná sused a priate. Zdieame spolu mnoho záujmov a Rusko je prirodzený spojenec Iránu, citovala Laridáního agentúra RIA Novosti. Rusko, ktoré pevne podporovalo úsilie Iránu v oblasti jadrovej energie a stavia v iránskom Buéhri jadrovú elektráre, odmietlo európsky návrh rezolúcie o Teheráne a oznailo navrhnuté sankcie za prehnané. Poaduje tie odstráni z dokumentu vetky zmienky o jadrovej elektrárni v Buéhri. Moskva svoje návrhy na zmenu znenia rezolúcie predloila minulý piatok.


Jön az újabb figyelmeztetés Brüsszelből

A paksi bővítés miatt lehet újabb eljárás. A hírt az EB még nem erősítette meg. Hivatalos felszólító levelet készül küldeni Magyarországnak csütörtökön az Európai Bizottság aBruxInfoértesülései szerint, mert úgy látja, hogy a paksi atomerőmű kibővítésére vonatkozó megbízási szerződés közvetlen, versenypályázat nélküli odaítélésével megsértette az EU közbeszerzési szabályait. A magyar kormánynak két hónapja lesz, hogy reagáljon a felszólításra. Brüsszel a válasz fényében dönt majd arról, hogy indoklással ellátott vélemény elfogadásával a második szakaszba léptesse-e az eljárást vagy sem. A portál testületi forrásokra hivatkozva azt közölte ugyanakkor, hogy a vélt kötelezettségszegés komolyságára való tekintettel a testület arra szólíthatja fel csütörtökön Budapestet, hogy függesszen fel minden, a paksi projekttel összefüggő beszerzési eljárást, és tartózkodjon minden további új szerződés megkötésétől. A Bizottságnál a hírt nem erősítették meg a Brixinfonak, de nem is cáfolták azt.


Západ odsúdil rozirovanie jadrového programu Iránu

Teherán poda vyhlásenia prevádzkuje desiatky nových centrifúg. PARÍ. Francúzsko, Nemecko a Británia v sobotu odsúdili najnovie rozirovanie iránskeho jadrového programu, o ktorom informovala Medzinárodná agentúra pre atómovú energiu (MAAE). "Irán podnikol alie kroky na podrytie Spoloného komplexného akného plánu (JCPOA)," uviedli v spolonom vyhlásení v zmienke o tzv. jadrovej dohode z roku 2015, ktorá zaviedla preIránprísne limity na výrobu obohateného uránu výmenou za zmiernenie hospodárskych sankcií. Teherán poda vyhlásenia prevádzkuje desiatky nových centrifúg v zariadení na obohacovanie uránu Natanz, priom ohlásil úmysel da do prevádzky tisíce alích centrifúg v tomto závode i v jadrovom komplexe Fordú. "Toto rozhodnutie predstavuje aliu eskaláciu iránskeho jadrového programu, ktorý predstavuje riziko írenia jadrových zbraní," upozornili Francúzsko, Nemecko a Spojené kráovstvo. Najväie obavy poda nich vyvoláva rozhodnutie Iránu výrazne zvýi výrobnú kapacitu v zariadení na obohacovanie uránu Fordú. Vyhlásenie dodáva, e Irán sa právne zaviazal plne implementova aj bezpenostné záruky zo Zmluvy o neírení jadrových zbraní (NPT). MAAE pravidelne kontroluje hlavné jadrové zariadenia Iránu vrátane závodov na obohacovanie uránu, ktoré sú základom jadrového programu krajiny. Irán tvrdí, e jeho jadrový program má výlune mierový charakter, Západ ho vak obviuje zo snahy vyrobi nukleárne zbrane.


Awaria w szwedzkiej elektrowni jądrowej

Zatrzymano reaktor w szwedzkiej elektrowni jądrowej w Oskarshamn po odkryciu w nim drobnych rys. Do czasu ustalenia przyczyny uszkodzeń reaktor pozostanie wyłączony. Zatrzymano reaktor w szwedzkiej elektrowni jądrowej w Oskarshamn po odkryciu w nim drobnych rys. Do czasu ustalenia przyczyny uszkodzeń reaktor pozostanie wyłączony.Kilkumilimetrowe rysy pojawiły się na prętach kontrolnych, które służą do sterowania prędkością reakcji jądrowej - podała rano gazeta "Oskarshamns-Tidningen". Podobne uszkodzenia odkryto na tym samym reaktorze już w ubiegłym roku. Wówczas zamknięto go na trzy miesiąca, podczas których wszystkie uszkodzone pręty kontrolne zostały wymienione.Przyczyny powstawania uszkodzeń nie są znane. Wśród możliwych powodów wymienia się tzw. zmęczenie termiczne spowodowane zmienną temperaturą wody otaczającej pręty oraz wadliwość materiału.Rzecznik elektrowni Oskarshamn, Anders Oesterberg, zapewnił, że sprawa rys traktowana jest bardzo poważnie. Reaktor pozostanie wyłączony do czasu ustalenia przyczyny ich powstawania. Gazeta "Oskarshamns-Tidningen", powołując się na źródła w elektrowni twierdzi, że może to potrwać bardzo długo. Nie informuje o jakimkolwiek zagrożeniu dla otoczenia.To już kolejne nieplanowane zatrzymanie reaktora w szwedzkiej elektrowni jądrowej w ostatnim czasie. Z opublikowanego na początku maja raportu szwedzkiego urzędu ds. kontroli promieniowania, wynika, że w roku 2008 doszło do większej niż szacowana liczby nagłych zatrzymań reaktorów jądrowych. W sumie takich przypadków odnotowano 14 - po 7 w elektrowniach w Oskarshamn oraz Forsmark.Poza tymi dwiema elektrowniami jądrowymi, Szwecja posiada jeszcze trzecią - Ringhals, która znajduje się pod Goeteborgiem.Małgorzata Żylińska


Stanisław Ulam kontra Edward Teller. Kulisy sporu o superbombę

Historia budowy bomby wodorowej potwierdza regułę, że za wielkimi odkryciami naukowymi stoją nierzadko równie wielkie emocje. Spory towarzyszące współpracy Stanisława Ulama i Edwarda Tellera, uczonych, którzy przyczynili się do stworzenia pierwszej superbomby, poróżniły ich do tego stopnia, że zerwali niemal wszelki kontakt. W 1949 r., na poligonie nuklearnym w Semipałatyńsku, Rosjanie przeprowadzili swoją pierwszą, udaną detonację bomby atomowej. Stanisław Ulam, polski matematyk zatrudniony wcześniej przy Projekcie Manhattan, wyraził przekonanie, że w tych okolicznościach Ameryka powinna niezwłocznie skonstruować nową, potężniejszą bombę – zwaną superbombą lub bombą H, wodorową. Prace nad nią podjął trzyosobowy zespół. Jego szefem został Edward Teller, węgierski fizyk, który już od lat wyrażał przekonanie, że wszystkie wysiłki podejmowane w Los Alamos powinny zmierzać właśnie do jej budowy. Dołączyli do niego George Gamow, Amerykanin rosyjskiego pochodzenia, współautor hipotezy, która dała początek teorii Wielkiego Wybuchu, oraz wspomniany Ulam, twórca tzw. metody Monte Carlo i jeden z kilku czołowych przedstawicieli lwowskiej szkoły matematycznej (należeli do niej m.in. Stefan Banach, Hugo Steinhaus i Stanisław Mazur). Gamow i Ulam szybko się dogadali. Łączyło ich poczucie humoru i podejście do spraw nauki. Zdarzało im się także krytykować pomysły Tellera, co mu się – łagodnie mówiąc – nieszczególnie podobało. Urażona ambicja, a może i zazdrość o dobrą komitywę kolegów (przez cały pobyt w Los Alamos Węgier pozostawał odludkiem), kazała mu wkrótce rozwiązać grupę i wprowadzić nowy podział obowiązków. Polak napisał wówczas do Gamowa: "z zawziętości Edwarda, jego uporu i przemożnej ambicji wyniknie wiele kłopotów". Jego słowa miały się okazać prorocze. Teller uważał, że grupa pracująca nad superbombą poświęcała jego pomysłom zbyt mało uwagi. Ulam, rozdrażniony zawziętością węgierskiego kolegi, zadecydował, że należy w tej sytuacji przeprowadzić obliczenia, które zweryfikują poprawność forsowanej przez niego koncepcji zapłonu. Pierwsze szacunki dawały Tellerowi 50 proc. szans na powodzenie. Trzeba je było zatem uściślić. "Zaczęliśmy pracować po cztery do sześciu godzin dziennie z suwakiem logarytmicznym, ołówkiem i kartką papieru (...)". W projekt zaangażowani byli Cornelius Everett, matematyk z Uniwersytetu Wisconsin, oraz żona Ulama, Francoise. Żmudnych obliczeń dokonywała na podręcznym kalkulatorze. Podobne kalkulacje przeprowadzano równolegle w Princeton, tyle że z użyciem komputera MANIAC. Mimo ograniczonych zasobów grupa pod kierunkiem Ulama przedstawiła swoje wyniki kilka miesięcy wcześniej. Były zgodne z przewidywaniami: koncepcja Tellera okazała się absolutnie chybiona. W trakcie prac Everett prawie zniszczył swój suwak logarytmiczny. Żartował, że amerykański rząd mógłby mu go z przyzwoitości – i w ramach zadośćuczynienia – odkupić. Ujawnienie słabych punktów koncepcji Tellera mogło poważnie zagrozić powstaniu superbomby. Projekt uratował na szczęście autorytet uczonych, którzy byli żywotnie zainteresowani jego kontynuacją (należeli do nich m.in. Hans Bethe, przyszły zdobywca Nagrody Nobla w dziedzinie fizyki, oraz Enrico Fermi, jej laureat z 1938 r., konstruktor pierwszego amerykańskiego reaktora jądrowego). Teller nie mógł się pogodzić z porażką. Ulam notował: "dowiedziałem się, że pewnego razu aż rozpłakał się z przygnębienia i że był bardzo rozczarowany". Jego żal wkrótce jednak przerodził się w gniew. Tak to zapamiętała Françoise: "widziałam, jak wściekle Teller reagował na (…) wyniki Stana i Everetta. Wydawał się je traktować osobiście, piętrząc zastrzeżenia, na które Stan i Everett odpowiadali kolejnymi liczbami i przykładami, oraz namawiając wszystkich wokoło, by ustaleniom Stana nie dawali wiary". Rzeczywiście, Węgier próbował je podważać przy każdej okazji. Któregoś razu zaczął nawet wpierać Everettowi błąd, którego ten nie popełnił. Sytuacja była więc, bez dwu zdań, patowa. Przeciwnicy superbomby (należał do nich, paradoksalnie, Robert Oppenheimer, stojący wcześniej na czele Projektu Manhattan) cieszyli się z powstałych opóźnień. Ulam uważał tymczasem, że projektu należy kontynuować za wszelką cenę – nie bacząc ani na "opór materii", ani na humory Tellera. Mimo niesprzyjającej atmosfery to właśnie Polakowi udało się ostatecznie znaleźć rozwiązanie, które mogło pomóc w przezwyciężeniu dotychczasowych trudności. Ulam zaproponował, by do "detonacji" ładunku termojądrowego wykorzystać implozję. Można ją było wytworzyć umieszczając w bombie H dwa elementy: "konwencjonalny" ładunek atomowy oraz ciekły wodór (w późniejszych konstrukcjach zastąpiony deuterkiem litu w stanie stałym), w którym – wskutek inicjalnego rozszczepienia jąder uranu lub plutonu – miało dojść do reakcji termojądrowej. Zanim jednak Ulam udał się do Tellera, z prośbą o opinię zwrócił się do swoich kolegów. Węgra odwiedził dopiero wtedy, gdy uzyskał ich błogosławieństwo. "Edward w pierwszej chwili trochę się wahał, ale juz po kilku godzinach wpadł w entuzjazm". Przyznał także, że pomysł Ulama przynosi "najprostsze rozwiązanie, wobec czego może zadziałać". Teller dostrzegł oryginalność koncepcji i w niedługim czasie przedstawił kilka propozycji jej usprawnienia (projekt Ulama zakładał, że implozja paliwa wodorowego zostanie wytworzona przez wstrząs powstały w momencie detonacji ładunku atomowego; Teller uznał, że lepiej będzie w tym celu wykorzystać promieniowanie pochodzące z rozszczepienia jąder uranu lub plutonu). Zdaniem Ulama, jego wersja była "chyba jeszcze lepsza" niż ta, z którą do niego przyszedł. Naukowcy sporządzili wkrótce raport zawierający opracowane przez nich rozwiązania. Dokument, którego fragmenty do dziś pozostają tajne, posłużył ostatecznie do budowy Mike’a – pierwszej na świecie bomby wodorowej. Teller – mimo widocznych postępów – wciąż jednak pozostawał nieusatysfakcjonowany. Organizację prac prowadzonych w Los Alamos uważał za nieracjonalną. W większości spraw – podobnie jak w kwestii oceny każdego ze swoich kolegów – chciał mieć zresztą zwykle ostatnie słowo. W raporcie z 1945 r., do którego dotarła Francoise Ulam, Teller napisał najpierw, że zdolności jej męża są "nadzwyczajne", po czym dodał, że osiągane przez niego wyniki są "niezadowalające". Nie omieszkał też zaznaczyć, że uważa, iż polski uczony nie potrafi się "dostosować do standardów [panujących w ośrodku]". Istotnie, metody Ulama nigdy nie należały do ortodoksyjnych. Stefan Banach powiedział mu kiedyś, iż niektóre z jego pomysłów "charakteryzowały się pewną »dziwnością« sformułowania problemu i nakreślenia możliwych dowodów", ale często "okazywały się skuteczne". Sam zresztą – wspominając swoją współpracę z Corneliusem Everestem – zauważał: "ja (…) miewałem ogólne, czasem dość niejasne pomysły. On narzucał rygor, (…) opracowywał szczegóły dowodu i ostateczne konstrukcje." Złośliwych uwag Teller nie szczędził Ulamowi również prywatnie. W liście do swojej przyjaciółki, późniejszej laureatki Nagrody Nobla Marii Göppert-Mayer, pisał: "Chciałbym zobaczyć, jak Stan wygląda przy pracy. Jak dotąd nikomu nie udało się go przyłapać na gorącym uczynku." Nie tylko jednak rzekome lenistwo Polaka miało Tellerowi przeszkadzać; wadziła mu również jego gnuśność – inaczej niż pozostali uczeni z Los Alamos stronił od ćwiczeń fizycznych i pieszych wycieczek. Ulam nie pozostawał mu tymczasem dłużny. Gdy Teller zaaprobował przedstawioną przez niego koncepcję superbomby, natychmiast napisał do von Neumanna: "ponieważ pomysł ten bardzo spodobał się Edwardowi, to pewnie jest do niczego". Korzystając ze swych politycznych wpływów, Węgier – skłócony z większością kolegów – zapewnił sobie w końcu przeniesienie do Livermore w Kalifornii, gdzie podjął pracę w specjalnie dla niego otwartym laboratorium. Powstające tam projekty Ulam uważał raczej za nieudane. Pierwszy z testów termojądrowych, które Teller przeprowadził już "na swoim", zakończył się zresztą niepowodzeniem. Jego krajan, John von Neumann, skomentował to zdarzenie następująco: "Dziś w nocy w Los Alamos będą tańczyć na ulicach". Gdy od opisywanych zdarzeń minęło już trochę czasu, Teller przestał bawić się w konwenanse. W wywiadzie z 1999 r. oświadczył: "wkład [w powstanie superbomby] miałem ja, nie Ulam. Przykro mi, że musiałem odpowiedzieć w tak obcesowy sposób. Ulam (...) przyszedł do mnie z częścią koncepcji, którą sam wcześniej zdążyłem opracować (...)". Węgierski fizyk nie pierwszy raz narażał się jednak na zarzut mitomanii. Kilkadziesiąt lat wcześniej, we wrześniu 1954 r., czasopismo "Life" opublikowało reportaż napisany na podstawie wywiadu, którego Teller udzielił dziennikarzowi gazety, Robertowi Coughlanowi. Uczony został w nim przedstawiony jako bohater, który "projekt bomby H uratował przed całkowitym zapomnieniem". Laurka Coughlana spodobała się Tellerowi tak bardzo, że postanowił mu wysłać list z podziękowaniem. Pisał w nim: "wiedząc, jak uczciwy pozostał pan w swym artykule, obiecuję wierzyć we wszystko, co pan opublikuje". Najwięcej kontrowersji wzbudziła jednak książka Jamesa Shapleya i Claya Blaira, zatytułowana "The Hydrogen Bomb" [Bomba wodorowa], którą – podobnie jak artykuł Coughlana – napisano na podstawie wypowiedzi samego Tellera. Padło w niej stwierdzenie, że gdyby nie on – i jego genialna "iskra intuicji" – bomba wodorowa nigdy by nie powstała. Oberwało się tam – całkiem już standardowo – nie tylko Ulamowi, ale także, między innymi, Oppenheimerowi (portretowanemu jako postać zgoła makiaweliczna), jego następcy na stanowisku dyrektora Los Alamos, Norrisowi Bradbury’emu (Teller "miał [go] za głupca. Twierdził, że nie znał się na swojej robocie, nie rozumiał broni atomowej i nie dostrzegał powagi [zimnowojennej] sytuacji") oraz Hansowi Bethemu (który, jako człowiek wiecznie niezadowolony ze swego wynagrodzenia, miał podobno unikać pracy jak ognia). Dawni koledzy Tellera co do jego motywów nie mieli żadnych złudzeń. Przypominali, że Węgier dobrze pamiętał, jak potoczyły się losy naukowców, których osiągnięcia przypisał sobie Oppenheimer po zakończeniu Projektu Manhattan, i że bał się skończyć jako kolejny genialny, lecz anonimowy (i zapomniany przez historię) inżynier. Polak podzielał tę intuicję. W "Przygodach matematyka" charakteryzował Węgra następująco: "odniosłem wrażenie, że pragnął stać się sławny nie tylko jako główny, ale wręcz jedyny inicjator, obrońca i organizator całego przedsięwzięcia." Kto zatem w tym "założycielskim" sporze miał rację? I który z naukowców najbardziej przyczynił się do powstania bomby termojądrowej? Hans Bethe przyznawał, że odkrycie Tellera było inspirowane pomysłem Ulama, ale zaznaczał, że kluczowe koncepcje zostały opracowane już bez jego udziału. Carson Mark, do którego Polak zwrócił się, zanim jeszcze przedstawił swoje pomysły węgierskiemu koledze, twierdził tymczasem, że bez pomocy Ulama Teller nie ruszyłby nigdy z miejsca. Sytuację starał się załagodzić Bethe: "dokładniej byłoby chyba powiedzieć, że Ulam jest ojcem, gdyż zasiał ziarno, a Teller matką, bo został z dzieckiem. Co do mnie, to myślę, że jestem akuszerem." Konfliktu uczonych nie zakończył jednak happy end. Ze wspomnień Françoise Ulam wynika, że "[Teller] nie spotkał się i nie rozmawiał ze Stanem o sprawach istotnych nigdy więcej. Czułam, że ten afront dotknął Stana bardziej niż przypuszczał. Nie słyszałam jednak nigdy, by źle mówił o Tellerze. Raczej było mu go żal."


Izrael i Sýrie chtějí budovat jadernou elektrárnu

Izrael má zájem vybudovat s pomocí sousedních arabských zemí jadernou elektrárnu. Na mezinárodní konferenci o jaderné energii to v úterý v Paříži řekl izraelský ministr národní infrastruktury Uzi Landau. V Izraeli, který má nepřiznané jaderné zbraně, jsou nyní jenom uhelné a plynové elektrárny. O jadernou energii mají zájem i ostatní země v regionu. "Izrael vždy chtěl, aby jaderná energetika zčásti vyřešila jeho závislost na uhlí," řekl ministr. Jaderné elektrárny podle něj nejen pomohou zajistit dostatek elektrické energie, ale přispějí také k boji proti globálnímu oteplování, k němuž fosilní paliva přispívají. Landau prohlásil, že chce jeho země při vývoji nukleární energetiky spolupracovat s arabskými sousedy. Před několika měsíci hovořil s francouzským ministrem životního prostředí a udržitelného rozvoje Jeanem-Louisem Borlooem o možnosti postavit jadernou elektrárnu společně s Francií a Jordánskem a Borloo s tím prý souhlasil. Právě Francie Izraeli v 50. letech pomohla vybudovat jaderný reaktor v Dimoně, kde Izraelci vyrábějí atomové hlavice, i když oficiálně to nikdy nepřiznali. Menší, výzkumný reaktor je nedaleko Tel Avivu, v Nahal Soreku. Podle Landauova úřadu zatím žádné konkrétní plány na vybudování třetího reaktoru neexistují. Landauův poradce Chen ben Lulu odpověděl na dotaz, zda Izrael umožní v dalším reaktoru kontrolu Mezinárodní agentuře pro atomovou energii, že Izrael dodrží všechna nákladní pravidla. O jadernou energetiku projevily v minulých měsících zájem mnohé arabské země, včetně Sýrie, Jordánska a Saúdské Arábie.


Broń jądrowa na Białorusi? "Czas rozpocząć trudną rozmowę"

- Atmosfera dzisiejszej wizyty, gesty, jakie Rosja wcześniej uczyniła oraz ton rosyjskiej prasy, który bardzo pozytywnie przedstawia przyszłość naszych wzajemnych relacji świadczy o tym, że etap mroźnej polityki mamy za sobą. Na tej zmianie możemy zyskać gospodarczo, wzmocnić się na Zachodzie i rozpocząć bardzo trudną rozmowę na temat naszego niebezpiecznego sąsiada - Białorusi - powiedział w "Faktach po Faktach" w TVN 24 Roman Giertych. Były wicepremier przypomniał, że z opublikowanych przez portal WikiLeaks amerykańskich depesz wynika, że Korea Północna może "rozprowadzać" broń jądrową wśród swoich sojuszników. Jednym z nich jest reżim Aleksandra Łukaszenki. - Jest czas, aby spróbować wymusić gwarancje braku zainteresowania Białorusi bronią jądrową. Łukaszenka, z racji na swoje dobre relacje z Koreą Północną, a coraz gorsze na Zachodzie może sięgnąć taki argument tyranów, jakim właśnie jest broń jądrowa - przekonywał na antenie TVN 24 Giertych. Drugi z gości "Faktów po Faktów", Dariusz Rosati, przekonywał, że do rewelacji ujawnionych przez WikiLeaks trzeba podchodzić z odpowiednim dystansem i dokładnie je weryfikować. Były szef polskiej dyplomacji podkreślił, że próba pozyskania przez Białoruś broni jądrowej byłaby "gwoździem do trumny" prezydenta Łukaszenki. Zdaniem Rosatiego temat relacji z Białorusią nie będzie pierwszoplanowym wątkiem w rozmowach przywódców Polski i Rosji. Były szef MSZ uważa, że jednym z kluczowych tematów nadal pozostanie kwestia wyjaśnienia zbrodni katyńskiej. - Temat Katynia na pewno będzie poruszany podczas polsko-rosyjskich dyskusji. Musimy jednak pamiętać, że tego typu procesy muszą w Rosji zająć trochę czasu. Nie powinniśmy jednak takich rozmów unikać. Co innego można mówić w Warszawie, a co innego w trybunale, który może dany kraj osądzić. Polska powinna jednak jasno dać do zrozumienia, że oczekuje zmiany stanowiska Moskwy w Strasburgu. Takiego dwugłosu nie da się utrzymać - zaznaczył prof. Rosati. "Rosjanie zrozumieli, że Polska jest mocniejsza niż im się to wydawało" - Sądzę, że Francja i Niemcy są zadowolone z poprawy polsko-rosyjskich relacji. Konflikt Polski z Rosją w pewnym sensie utrudniał relacje Unia-Rosja. Rosjanie, po kilku epizodach, zdali sobie sprawę, że Polska, jeżeli zechce, to może zaszkodzić interesom rosyjskim w Unii Europejskiej. Oni zrozumieli, że Polska jest mocniejsza niż im się to wydawało - dodał. - Tylko negacja komunizmu, jako systemu, który doprowadził do wielu zbrodni w Polsce, a w Rosji kosztował życie milionów obywateli otwiera drogę do współpracy. Także gospodarczej czy wspólnej walki z kryzysem. To właśnie o tym obecnie rozmawiają na całym świecie dyplomaci - przekonywał w "Faktach po Faktach" Roman Giertych.


Megerősítették a hírt, Csernobilt elfoglalták az oroszok

Az Ukrajnára támadó orosz csapatok benyomultak a csernobili atomerőmű övezetébe Fehéroroszország felől – jelentette csütörtökön az UNIAN hírügynökség. Kövesse az Indexet Facebookon is! Az ukrán szárazföldi erők tanácsadója, Aljona SevcovaFacebook-oldaláranem sokkal ezelőtt azt írta, hogy az oroszok elfoglalták a csernobili atomerőművet. Az állomás személyzetét túszul ejtették, mint írta, ez nemcsak Ukrajna, hanem egész Európa biztonságát is veszélyezteti. A hírt egy órával később Mihajlo Podoljak, az elnöki hivatal vezetőjének tanácsadója is megerősítette – erről apravda.comír. „Heves csata után elvesztettük az irányítást. A csernobili atomerőmű és a nukleáris hulladéktároló állapota ismeretlen” – fogalmazott Podoljak, hozzátéve: „lehetetlen azt mondani, hogy Csernobil biztonságban van”. A veszélyes radioaktív hulladékok tárolóját őrző nemzeti gárdisták makacsul ellenállnak. Ha a tüzérségi támadások miatt megsérül a hulladéktároló, akkor radioaktív porfelhő boríthatja be Ukrajna, Fehéroroszország és európai uniós tagállamok területét – ezt még késő délután jelent meg Anton Herascsenkóra, a belügyminiszter tanácsadójára hivatkozva az ukrán hírügynökség oldalán. Közben az odesszai kormányzóság sajtószolgálata közölte, hogy a dél-ukrajnai megye pogyilszki járásában 22-re nőttaz orosz támadások következtébenelhunytak száma. Az áldozatok fele nő – fűzte hozzá a hivatal. Az ukrán elnök, Volodimir Zelenszkij Twitter-oldalán szintén közölte: a csernobili atomerőmű közelében lévő területekre orosz katonák hatoltak be, akik megpróbálják elfoglalni az erőművet. Az ukrán védők életüket adják, hogy ne ismétlődhessen meg az 1986-os tragédia – írta az ukrán elnök bejegyzésében, utalva a csernobili atomkatasztrófára. Hozzátette: ez hadüzenet egész Európa számára. Russian occupation forces are trying to seize the#Chornobyl_NPP. Our defenders are giving their lives so that the tragedy of 1986 will not be repeated. Reported this to@SwedishPM. This is a declaration of war against the whole of Europe. A Védelmi Stratégiák Központja nevű ukrán elemzőintézet jelentést készített azUkrajinszka Pravdacímű lapnak a kijevi idő szerint délután két óráig feljegyzett harci eseményekről. EszerintOroszországmár hét repülőgépet, négy helikoptert, több mint tíz páncélozott járművet és körülbelül száz katonát veszített, elfoglalta a Krím félszigettel szomszédos, dél-ukrajnai Herszon megyében Henicseszk és Nova Kahovka településeket. VlagyimirPutyin orosz elnökhajnali ötkor mondott beszédet, ezt követően az orosz szárazföldi erők a légierő támogatásával megkezdték Ukrajna invázióját. Több mint 60 katonai infrastrukturális létesítményt támadtak Ukrajna-szerte. Több mint harminc Kalibr típusú cirkálórakétát lőttek ki. Igyekeznek visszaverni a támadást Orosz csapatok páncélosokkal és egyéb haditechnikával megsértették Fehéroroszország és Oroszország felől az ukrán államhatárt Csernyihiv, Szumi, Luhanszk, Harkov, Zsitomir, Kijev és Herszon megyékben. Az agresszor csapatok erőfeszítései jelenleg főként a kelet-ukrajnai Harkiv irányába összpontosulnak. Kísérlet folyik a körülzárására. A fegyveres erők a nemzeti gárdával együtt igyekeznek visszaverni a támadást – áll a jelentésben. Az elemzők szerint a Herszon megyei támadóműveletben az orosz csapatoknak az a feladata, hogy helyreállítsák a Krím vízellátását az észak-krími csatornán keresztül. Csernyihiv megyében az ukrán fegyveres erők megállították az orosz csapatok előrenyomulását. Keleten, Szumi és Harkiv megyékben 10-20 kilométert nyomultak be az oroszok Ukrajna területére, ahol az ukrán erők megállították őket. Az orosz támadók egészen közel kerültek Harkiv városához, ahol azonban komoly veszteségeket szenvedtek: a Nemzeti Gárda katonái négy orosz harckocsit semmisítettek meg. Az Azovi-tenger partján fekvő, Donyeck megyei Mariupolt a támadók rakéta-sorozatvetőkkel lövik, egyelőre nem kíséreltek meg behatolást a városba. A fővárostól, Kijevtől északra fekvő területeket, beleértve Hosztomel városát, helikopterekkel támadják. A Fekete-tengeren a Krímtől nyugatra, a román partokhoz közeli Kígyó-szigetet megkísérelték megszállni, délután egy órakor az ukrán erők visszaverték a támadást. A rendelkezésre álló információk szerint az ukrán fegyveres erőknek, beleértve a határőrséget, negyven halálos áldozatuk és több sebesültjük van. Károk keletkeztek katonai és polgári infrastrukturális létesítményekben egyaránt, valamit többszintes épületekben is – közölték a szakértők. Egyelőre nem tudni, hogy a Luhanszk megyei Scsasztya település éppen kinek a kezén van. A térségben az orosz csapatok nem hajlandók zöld folyosót nyitni, hogy a nőket és a gyermekeket elszállíthassák a megszállt területekről. Az orosz invázió jelenlegi szakaszának fő feladata Kijev és egész Herszon megye, valamint Mariupol elfoglalása lehet. Egyúttal az orosz csapatok pánikot próbálnak kelteni Ukrajna kapitulálása érdekében – állapították meg az elemzők. Közben az ukrán egyesített erők sajtószolgálata jelentette, hogy Donyeck megyében, Mariupoltól északra, Piscsevik településnél Nyugatról kapott NLAW típusú páncéltörővel kilőttek három ellenséges harckocsit – írja az MTI. (Borítókép: A csernobili atomerőmű 2019. október 23-án. Fotó: STR / NurPhoto / Getty Images) Kövesse az Indexet Facebookon is!


Záporožská jaderná elektrárna spustila bezpečnostní systém

Několik měst v ukrajinské Záporožské a Chersonské oblasti, jejichž části obsadilo Rusko, bylo odpojeno od elektřiny. Úřady v okupovaném Enerhodaru, kde se nachází Záporožská jaderná elektrárna, viní Ukrajince z ostřelování, které podle nich způsobilo zkrat v síti. Ukrajinci naopak viní Rusko. V jaderné elektrárně se spustily bezpečnostní systémy. Bez elektrického proudu se ocitli zejména lidé v Melitopolu, Chersonu a Nové Kachovce, píše BBC na svém ruskojazyčném webu s odvoláním na zástupce místní okupační správy. Stanice poznamenala, že důvod přerušení dodávek elektřiny zatím není přesně znám. Ukrajinské úřady podle ní už dříve informovaly, že bez elektřiny a vody se ocitl také okupovaný Enerhodar. Starosta města Dmytro Orlov uvedl, že se tak stalo kvůli ruskému ostřelování. Podle něj zatím není jasné, jak kritická situace je a jak rychle ji bude možné napravit, píše BBC. Okupační úřady Enerhodaru naopak podle Interfaxu vysvětlovaly výpadek elektřiny zkratem po požárech „na poli a v podrostu“, ke kterým podle nich došlo po ostřelování ze strany ukrajinské armády. „Ve stejné chvíli se aktivovaly bezpečnostní systémy elektrárny, bylo provedeno opětovné připojení,“ cituje agentura tiskovou službu městské správy. Největší evropskou jadernou elektrárnu obsadila ruská vojska na začátku března. O chod zařízení se nadále starají Ukrajinci. Okolí elektrárny bylo v minulých dnech opakovaně cílem ostřelování, ze kterého se viní navzájem Moskva a Kyjev. Situace kolem této největší atomové elektrárny v Evropě budí obavy z možné jaderné katastrofy a Mezinárodní agentura pro atomovou energii (MAAE) intenzivně vyjednává ve snaze dostat své inspektory do zařízení. Proč Rusko zaútočilo na Ukrajinu|O co Rusku jde|Boje u Bachmutu|O čem všem Rusko lhalo|Ekonomické dopady války|Urkfašisti a banderovci|Podcast Zbytečná válka


Trump még nem döntött az iráni atomalkuról

Donald Trump amerikai elnök még nem döntött arról, hogy felmondja-e az iráni nukleáris megállapodást, azonban ha nem eszközölnek jelentős változtatásokat a szerződésben, akkor valószínűleg ezt fogja tenni – jelentette ki Mike Pompeo új amerikai külügyminiszter pénteken Brüsszelben. Egyelőre nincsen döntés, folyik a munka, de nem valószínű az egyezmény fenntartása, amennyiben nem sikerül kiküszöbölni a hibákat – hangsúlyozta Pompeo a NATO külügyminiszteri találkozóját követően. Sajtótájékoztatóján a tárcavezető védelmi kiadásaik növelésére szólította fel az észak-atlanti szövetség azon tagországait, amelyek nem tesznek eleget a vállalt kötelezettségeiknek. A NATO tagállamai 2014-ben vállalták, hogy tíz éven belül bruttó hazai termékük (GDP) legalább 2 százalékára emelik katonai költségvetésüket.


A nukleáris fegyverek borzalmait átélő Japánban is bemutatták az Oppenheimert

A japán moziba járó közönség végre megnézhette az Oppenheimert a hétvégén, nyolc hónappal az életrajzi film világszintű bemutatója után. A film japán premierje előtt azonban tartottak attól, hogy nem lesz kedvező a film fogadtatása abban az országban, ahol a lakosság közvetlenül tapasztalta meg a nukleáris fegyverek borzalmait. Kövesse az Indexet Facebookon is! Christopher Nolan brit–amerikai rendező Oscar-díjas blockbustere a 2023-as év egyik legsikeresebb filmje volt. Mikor tavaly nyáron Greta GerwigBarbiecímű filmjével egy időpontban mutatták be a világ nagy részén, megszületett a Barbenheimer-jelenség, ami rengeteg mémet hozott magával, nagy felháborodást keltve a Warnes Bros stúdió japán részlegében – írja aCNN. Japánban néhányan ugyanis úgy érezték, hogy a nem hivatalos Barbenheimer marketingkampány elbagatellizálta az 1945-ös hirosimai és nagaszaki atomtámadást, és a Universal Pictures stúdió úgy döntött, hogy nem veszi be az országot a tavaly júliusi világpremierbe. Japánban a film apénteki bemutatótkövetően a negyedik helyen állt a jegyirodáknál a Kogyo Tsushinsha iparági megfigyelő szerint, és az első három nap alatt 379 millió jent (több mint 9 millió forintot) gyűjtött be. A reklámkampány részeként az Universal kikérte Tomonaga Masao atombomba-túlélő véleményét, aki egy nagaszaki székhelyű „hibakusha-”(így nevezik magukat a túlélők – a szerk.)csoport elnöke. A film hivatalos japán honlapján közzétett idézetekben Masao elmondta, hogy érezte a karakter küzdelmét a film második felében, amikor Oppenheimer elkezd visszavágni a háború után kialakuló nukleáris fegyverkezési versenynek. Ez... kapcsolódik a mai világ alapvető problémájához, ahol a nukleáris fegyverektől mentes világ egyre távolabb kerül. Itt érezzük Nolan rejtett üzenetét, hogy a politikusok felelősségét követi – idézik a Masaót. A honlapon Hiraoka Takasi volt hirosimai polgármestert is idézik, aki azt mondta, hogy „egy ellentmondásokkal teli embert” látott, akinek tudományos munkáját az állam fegyverként használta, és akinek a nukleáris háború veszélyének lekicsinyítésére vonatkozó figyelmeztetését később ugyanezek a hatóságok figyelmen kívül hagyták. „Az akkori légkör még ma is betölti a világunkat” – mondta, hozzátéve: „Szeretném újra megnézni, és elgondolkodni azon, hogy milyen egy olyan nemzet, amely hisz a nukleáris elrettentésben.” Az életrajzi film, amely a múlt hónapban elnyerte azOscar-díjat,Oppenheimeréletét mutatja be, aki az amerikai kormánnyal együttműködve dolgozott egy olyan bomba kifejlesztésén, amely a náci Németország és szövetségesei fenyegetésének elfojtására szolgál. Oppenheimer találmányát először 1945. augusztus 6-án vetették be, amikor egy Enola Gay nevű amerikai B-29-es bombázó atombombát dobott Hirosimára. Három nappal később egy másik, Bockscar nevű B-29-es gép atombombát dobott Nagaszakira. A bombázásokban legalább 110 ezer ember halt meg azonnal. Az Egyesült Államok Energiaügyi Minisztériumának a Manhattan-projekt történetéről szóló kiadványa szerint újabb százezrek haltak meg a következő öt évben további mellékhatások, például rákos megbetegedések következtében. A bombázások végül arra késztették Japánt, hogy megadja magát, és ezzel véget ért a második világháború. Ez azonban Japán számára a mai napig rendkívül fájdalmas pillanat és hatalmas etikai viták forrása – részben ez magyarázza, hogy a tavalyi„Barbenheimer”mémeket miért fogadták olyan eltérően Japánban. Kövesse az Indexet Facebookon is!


Észak-Korea megint fontos rakétakísérleti tesztet végzett

Kövesse az Indexet Facebookon is! Újabb „fontos tesztet” hajott végre Észak-Koreaaz ország északi részén fekvő Szoheműholdfellövőteleplén,írjaa Bloomberg a Koreai Központi Hírügynökségre (KCNA) hivatkozva. „Nagy jelentőségű tesztet végeztünk december 13-án, 22 óra 41 és 22 óra 48 perc között a Szohe rakétakísérleti telepünkön” – közölték és hozzátették a párt üdvözölte a kísérletet. Az AP hírügynökség szerint a szombati bejelentés arra utal, hogy Phenjan valamilyen provokációt készít elő az Egyesült Államokkal szemben, ha nem folytatja vele a tárgyalásokat, és Washington nem enged követeléseiből. A tárgyalások amiatt szakadtak félbe, hogy a Trump-kormány elutasította Észak-Koreának azt a követelését, miszerint oldja fel az ellene érvényben tartott büntetőintézkedéseinek nagy részét Phenjan nukleáris csapásmérő képességének részleges feladásáért cserébe. Legutóbb alig egy hete, december 8-ánszámolt beaz állami hírügynökség arról, hogy „nagyon jelentős” kísérletet hajtottak végre. A tesztetelést egy olyan időpontra időzítették, amikor lejáróban volt az Észak-Korea által a rakétakísérletek felfüggesztésére megszabott egyéves határidő. Phenjan korábban felszólította az Egyesült Államokat, hogy változtasson politikáján, amellyel egyoldalú nukleáris leszerelést követel Észak-Koreától. Kim Dzsongun észak-koreai diktátor arra figyelmeztette Donald Trump amerikai elnököt, hogy Észak-Korea jövőre sajátosan új útra léphet. Észak-Korea számos sikertelen kísérlet után, 2012-ben sikeresen pályára állított egy műholdat, majd 2016-ban még egyet. A CNN amerikai hírtelevízió korábban arról számolt be, hogy Észak-Korea feltételezhetően felújítja a rakétahajtóművek kipróbálását egyik kísérleti telepén. A tévé a következtetést a hozzá eljutott, a Planet Labs kaliforniai magánvállalat által műholdról készített felvételek alapján vonta le. A Szohe kísérleti telep 200 kilométerre fekszik északnyugatra az észak-koreai fővárostól, Phenjantól és 70 kilométerre nyugatra a jongbjoni atomlétesítménytől, ahol egy 5 megawattos kísérleti könnyűvizes reaktor van A terepszemle közben nekihajtottak egy fának. Dél-Korea felajánlására pedig nem is reagáltak. A volt diplomata azt is közölte, miről tárgyalna Phenjan Washingtonnal. Kövesse az Indexet Facebookon is!


Jaderné elektrárny v EU projdou testy, začnou do 1. června

Všechny jaderné elektrárny na území Evropské unie podstoupí zátěžové testy. Začnou nejpozději 1.června. Na kritériích testů a způsobu jejich provedení se dohodly všechny země sedmadvacítky.„Dosáhli jsme dohody všech členských zemí na otestování všech jaderných elektráren v Unii. Shoda panuje také na třístupňovém systému provedení testů,“ oznámil eurokomisař pro energetiku Günther Oettinger.Zátěžové testy mají posoudit odolnost elektráren proti živelním pohromám jako jsou zemětřesení, povodně, bouře nebo extrémní výkyvy teplot. Bude se zkoumat, jak mají zajištěné náhradní zdroje napájení chlazení, které by měly vydržet několik dní.Posuzovat se bude i jak jsou elektrárny chráněné proti lidskému selhání. Například proti havárii letadla nebo plavidla poblíž elektrárny. Preventivní opatření proti případným teroristickým útokům na jaderná zařízení se budou posuzovat odděleně.Problém při jednání byl s utajením protiteroristické ochrany. Některé země namítaly, že by monitoringem prozradily, jaká mají opatření.„Bezesporu by to mohlo sloužit jako studnice informací právě pro ty, kteří by teroristický útok chtěli provést. Navíc každá země má svůj poměrně specifický systém ochrany proti takovým činům. Já věřím, že i na tyto záležitosti budou bloky testovány, ale vyžaduje to čas,“ říká náměstek ministra průmyslu a obchodu Tomáš Hünner, který se jednání účastnil.Testy se budou provádět ve třech fázích. Po vyplnění podrobné zprávy samotnou elektrárnou, zkontroluje její odolnost národní dohledový orgán pro jadernou bezpečnost a nakonec i sedmičlenná skupina složená z národních expertů zemí, které mají jaderné elektrárny, zástupců Evropské komise i zemí, které jaderná zařízení neprovozují.Konečné výsledky testů se mají zveřejnit  na konci dubna příštího roku.Analýzy mají ukázat, co by šlo vylepšitUnie dnešním rozhodnutím reaguje na problémy, které postihly japonskou jadernou elektrárnu Fukušima po březnovém ničivém zemětřesení a následné vlně tsunami. Podle ředitelky Státního ústavu pro jadernou bezpečnost Dany Drábové je ale výraz zátěžové testy spíše symbolický.„Ve skutečnosti se bude přehodnocovat bezpečnost provozovaných jaderných bloků na základě toho, co dnes víme o nehodě ve Fukušimě. Nebude se tedy testovat, jestli elektrárna vydrží výbuch, povodeň nebo požár, ale budou se znovu dělat analýzy, které ukáží, jak je elektrárna robustní a jestli se nedá udělat ještě něco, co by její bezpečnostní parametry zlepšilo,“ řekla Drábová.Ředitelka Státního ústavu pro jadernou bezpečnost ve vysílání Radiožurnálu už dříve řekla, žezátěžové testy jsou předčasné.„Důkladná analýza po havárii vždy trvá měsíce a možná i roky. Poučení z Fukušimy se tak budeme dozvídat ještě několik příštích let,“ vysvětlila Drábová.


KLDR spustila provoz nového jaderného reaktoru, tvrdí mezinárodní agentura

Nový reaktor podle Mezinárodní agentury pro atomovou energii pravděpodobně slouží severokorejskému režimu k navýšení produkce plutonia potřebného pro vojenský jaderný program. Hodnocení vychází ze satelitních snímků, inspektoři agentury nemají do zařízení v Jongbjonu přístup. Mezinárodní agentura pro atomovou energii (MAAE) zaznamenala provoz  nového reaktoru v severokorejském jaderném komplexu v Jongbjonu. Podle  jejího pozorování chladicí systém nového reaktoru začal vypouštět teplou  vodu, uvedla agentura Reuters. To by mohlo znamenat, že reaktor dosáhl tzv. kritikality, což je jedna z fází jeho spuštění. Nový reaktor by  mohl pomoci KLDR s navýšením produkce plutonia. MAAE nemá v KLDR své  inspektory a dění tak pozoruje jen zdálky. V komplexu již KLDR využívá jeden menší reaktor o výkonu pěti megawattů, který sloužil Severní Koreji jako zdroj plutonia pro její  jaderný program. Zprovoznění výkonnějšího lehkovodního reaktoru by  umožnilo KLDR tuto produkci navýšit. MAAE také uvedla, že nemá dostatečné informace o bezpečnosti provozu reaktoru. „Bezpečnost by samozřejmě měla být prvořadou  otázkou při zahájení činnosti nového reaktoru,“ uvedl šéf MAAE Rafael Grossi. MAAE nemá od roku 2009 v KLDR své pozorovatele. Jaderné aktivity  Severní Koreje tak hodnotí z jiných zdrojů, například satelitních  snímků. Bez přístupu k reaktoru MAAE nemůže oficiálně potvrdit jeho  provoz. Grossi připomněl, že vybudováním a zprovozněním jaderného reaktoru  Severní Korea porušuje rezoluce OSN, které jí takovou aktivitu zakazují. Vyzval Pchjongjang, aby umožnil vstup do země inspektorům MAAE.


VIDEO - Rusko: Pri testovaní ponorky sa udusilo najmenej 20 udí

MOSKVA - ivoty 20 udí má na svedomí freónový plyn, ktorý sa zaal vypúa po spustení protipoiarneho systému. "Výsledky pitvy potvrdili, e títo udia zomreli v dôsledku nadýchania sa freónového plynu," uvádzajú agentúry. Nukleárny reaktor ponorky nebol pokodený a úrove radiácie je v norme. Pri neastí zahynulo 14 civilistov a es prísluníkov námorníctva ruských ozbrojených síl. K neastiu dolo v sobotu, ke sa neplánovane spustil protipoiarny systém poas testu ponorky. Na palube boli námorníci a jej stavitelia, dohromady 208 udí. Jadrováponorkau medzitým v nedeu doplávala zo skúobnej plavby v Japonskom mori do domovského prístavu Booj Kamen nealeko Vladivostoku, informovalo ruské námorníctvo. alích 22 udí utrpelo zranenia a previezli ich torpédoborcom Admirál Tribuc do nemocnice vo Vladivostoku. Ruské námorníctvo zailo aj v minulosti niekoko smrtených nehôd vrátane výbuchu na jadrovej ponorke Kursk v roku 2000, pri ktorom zahynulo vetkých 118 udí na palube. Sobotné neastie prilo v ase, ke sa Kreme snaí napravi poves ruského námorníctva. Niekoko ruských lodí smeruje tento mesiac do Venzuely na spoloné vojenské cvienie, ktoré sa bude kona nealeko amerických vôd.


Több ezer katonát küldene az USA a Közel-Keletre

Kövesse az Indexet Facebookon is! A Pentagon több ezer katonát küldene a Közel-Keletre, hogy ellensúlyozzák Iránt –írja a CNN. A tervezés azután indult meg, hogy Irán nemrég rövid hatótávú rakétákat küldött Irakba. A sereg, légierő és haditengerészet új emberei az Irakban állomásozó amerikai katonák, szélsőséges esetben Szaúd-Arábiai védelmét erősítené. Nagyjából 4000-7000 új katonáról lehet szó, de ahhoz, hogy pontosan mekkora lesz ez a szám arra van szükség, hogy a Pentagonban kitalálják, egész pontosan hogyan is akarnak védekezni a fenyegetés ellen. Ha ez megvan, akkor tudják majd megmondani, hogy a tervekhez hány katonára van szükség. A Pentagonban dolgozók szerint akár 2000-3000 katonával is megkezdhetik a védelem megerősítését. Mindez válasz Irán mostanában tanúsított viselkedésére. Novemberben az USA haditengerészetefeltartóztatottegy feltehetően Iránból indult hajót, ami Jemenbe szállított volna hadi eszközöket. Eközben az Egyesült Királyság, Franciaország és Németország arra utalnak az ENSZ Biztonsági Tanácsában, hogy Irán olyan hordozókat fejleszt amivel nukleáris tölteteteket tudnak célba juttatni. A CNN szerint Irán azért keményíthetett be, hogy leküzdje a libanoni és iraki zavargásokat, különben gyengülhet a pozíciója a régióban. Teheránban is problémák vannak, annyian tüntetnek, hogy az állam lekapcsolta az internetet. A tüntetők az üzemanyagár emelkedése és a gazdasági visszaesés miatt vonultak utcára (mindkettő a Trump-kormány nyomásának eredménye). Donald Trump szerint az iráni kormány a saját népét gyilkolja. Brian Hook, az USA iráni különleges képviselője szerint legalább 1000 civilt öltek már meg a tüntetések leverése során, bár ezt a számot semmire nem alapozta. Nemzetközi szervezetek források alapján nagyjából200 áldozatrólbeszélnek. Donald Trump szerint az iráni konfliktus „nagyon gyorsan megoldható". Kövesse az Indexet Facebookon is!


V Polsku se staví rychlodráhy nebo centrální letiště ostošest. Česko spí

Dálnice, rychlé železnice či energetická infrastruktura: v těchto oborech Varšava již Prahu dohnala nebo k tomu v nejbližší době dojde. Poláci včas vytvořili kvalitní legislativní prostředí a projekty dokážou uzpůsobit tak, aby vyčerpali co nejvíce evropských peněz. Kritici ovšem upozorňují, že některé stavby nepřiměřeně zasahují do přírody i života lidí. „Máte dobrou šanci na to mít v Polsku brzy lepší vysokorychlostní železnice, než jsou ty dnešní v západní Evropě,“ - slova vyřčená Kristianem Schmidtem, ředitelem Generálního direktorátu pro dopravu a mobilitu při Evropské komisi, a citovanáserverem NfP, by ještě před několika lety zněla jako sci-fi. Dnes odrážejí tah na branku a ohromný pokrok, který Varšava nejen při stavbě dopravní infrastruktury udělala. Konkrétně v případě rychlých železnic mají sice Poláci ještě většinu práce před sebou, nicméně na strategickém plánu je shoda, příprava tratí již začala a na mnohé části budoucí sítě je zajištěné financování. Základem koncepce je síť rychlotratí rozbíhajících se z nově budovaného letiště položeného strategicky v centru země západně od Varšavy (Centralny Port Komunikacyjny, CPK), tak aby se cestující dostali po kolejích do všech velkých polských měst (s výjimkou odlehlého Štětína) nejdéle za 2,5 hodiny. -  Polska🇵🇱 może mieć najnowocześniejszą sieć Kolei Dużych Prędkości#KDP#HSRi zająć kluczowe miejsce na nowym szlaku łączącym Ukrainę🇺🇦 z resztą Europy🇪🇺 - Kristian#Schmidt@EUAmbSchmidt@Transport_EU@EU_Commissionhttps://t.co/OKrMoP5BOD Polská síť vysokorychlostních železnic bude měřit téměř 2000 kilometrů a první části včetně linky z Varšavy do Lodže (s odbočkou na zmíněné letiště) se již projektují. Tratě budou součástí transevropskké sítě TEN-T, a je proto poměrně snadné na ně získat financování z evropských fondů. Stav přípravy polských rychlých železnic, byť na začátku bylo také zpoždění, ostře kontrastuje se stavem v Česku. Zde se o projektech dlouhá léta pouze diskutuje a v současnosti to vypadá, že první krátký dvacetikilometrový úsek u Hranic na Moravě (součást VRT Moravská brána) se podle informacíSprávy železniczačne stavět až v roce 2026 - termín byl ovšem již několikrát odložen. Ještě větší kontrast mezi Českem a Polskem vynikne při pohledu na výstavbu dálnic a rychlostních silnic. V současnosti je těchto typů komunikací u severních sousedů v provozu 4900 kilometrů, což je sice při v porovnání s Českem (1360 km) při započtení většího počtu obyvatel v Polsku relativně stejně, důležité je však tempo výstavby. To je v Polsku v posledních letech daleko vyšší a je zřetelné, že finálního stavu sítě (8200 km) Varšava dosáhne daleko dříve než Praha. Podstatným důvodem je, že Poláci daleko dříve než Češi uvedli v život zákon schvalující snazší výkup  (a v krajních případech i vyvlastnění) pozemků nutných pro strategické stavby, mezi něž páteřní silniční síť patří. V Česku byla podobná norma zamezující nekonečným průtahům na stavbách odhlasována teprve v roce 2020. Výsledkem mimo jiné je, že v rámci společných přeshraničních projektů se Poláci na hranice dostávají dříve než Češi. Příkladem je stavba polské rychlostní silnice S3, jejíž hrubá stavba až na hranici u lokalit Lubawka/Královec je již hotová a zcela bude dokončena příští rok. Česká dálnice D11, která se tam na S3 napojí, ale podleŘeditelství silnic a dálnicdospěje na hranici až v roce 2027. Rychlé tempo výstavby dopravní infrastruktury má však i své kritiky. Upozorňují, že v některých případech liniové stavby nepřiměřeně zasáhly do chráněných přírodních území včetně transevropské sítě Natura 2000. Mediálně známý se stalprojekt obchvatu města Augustówna severovýchodě Polska, kde hrozilo zničení unikátních mokřadů v údolí řeky Rospuda. V tomto případě si ekologické spolky vynutily přeložení trasy. U výstavby nového centrálního letiště zase nejen místní obyvatelé protestovali proti vysídlení několika vesnic, které si stavba vyžádá, v tomto případě však marně. Značnou kritiku v Polsku vyvolaly některé evidentně předimenzované stavby. Jedná se například o úseky rychlostní silnice S19 zvanéVia Carpathiana řídce osídleném východě země; některé její úseky mají intenzitu méně než 5000 vozidel denně, na což je silnice dálničního typu zbytečná. Jiné značně nákladné projekty mají zřetelnou politickou stopu. Příkladem je průplav skrze Viselskou kosu, který umožňuje lodím mířícím do přístavu Elblag vyhnout se tranzitu skrze ruské teritoriální vody. Jak upozornil serverzdopravy.cz, stavbu za v přepočtu více než 10 miliard korun ale budou moci využívat jen malá plavidla. Letecký pohled na průplav skrz Viselskou kosu. Podle mnohých jde o nepotřebnou a příliš nákladnou stavbu. V jiném kontextu však politické reálie Polákům při stavbě infrastruktury naopak pomohou. Počítá se totiž s tím, že země bude fungovat jako klíčový pozemní tranzitní koridor při poválečné obnově Ukrajiny - a příslušné dopravní stavby, jejichž potřebu to vyvolá, by tak mohly být financovány kompletně z evropských peněz. Podobně jasné vize jako v případě liniových staveb si Poláci vytyčili i u energetické infrastruktury. Země, v níž je podle slov jejích představitelů „uhlí v samém srdci všech Poláků“, má našlápnuto směrem k bezemisním zdrojům. Před několika měsíci Polsko schválilo nový zákon o větrných elektrárnách, který umožňuje stavět větrníky už 700 metrů od nejbližších obydlí, a zejména v severní části země a v přilehlých vodách plánují masivní výstavbu. Cílem je do roku 2030 kapacitu větrných elektráren zdvojnásobit. Po desítkách let se Poláci na druhý pokus vracejí k jaderné energii - a zdá se, že tentokrát úspěšně. Dosud jediná jaderná elektrárna, rozestavěná v 80. letech minulého století ještě za vlády komunistů, nebyla uvedena do provozu; nyní se však polský Národní jaderný plán z roku 2014 daří naplňovat. Varšava již vybrala dodavatele prvních tří jaderných bloků, americkou firmu Westinghouse, pro lokalitu Lubiatowo-Kopalino. První reaktor by měl začít pracovat v roce 2033. Běží i přípravy na stavbu několika desítek malých modulárních jaderných reaktorů. Jejich první bloky by měly začít dodávat energii již koncem 20. let. Pro srovnání: v Česku o dodavateli nového jaderného bloku v Dukovanech (v lokalitě již fungující nukleární elektrárny) zatím nebylo rozhodnuto, s dokončením se počítá nejdříve v roce 2036.


Líbia vállalja a váratlan ENSZ-ellenőrzéseket

Irán példáját követve várhatóan Líbia is aláírja a atomsorompó-szerződés kiegészítő jegyzőkönyvét, amely lehetővé tenné, hogy az ENSZ szakértői meglepetésszerű ellenőrzéseket hajtsanak végre az arab ország atomlétesítményeiben - vélekedtek vasárnap Bécsben akkreditált diplomaták. Mint egy nyugati diplomata elmondta, szombaton líbai küldöttség járt a Nemzetközi Atomenergia-ügynökségnél (NAÜ), s a delegáció tagjai a Mohamed el-Baradei NAÜ-főigazgatóval folytatott megbeszélésen már fel is ajánlották a kiegészítő jegyzőkönyv aláírását. Egy másik diplomata pedig hangsúlyozta: a jegyzőkönyv aláírása az egyik legfontosabb pont volt, amelyben az arab országgal megállapodtak. A diplomata azokra a titkos tárgyalásokra utalt, amelyeket az Egyesült Államok és Nagy-Britannia képviselői kilenc hónapon át folytattak a tripoli kormányzattal. A kiegészítő jegyzőkönyv aláírásának szándékát líbiai részről egyelőre nem erősítették meg. Az Egyesült Államokban, Nagy-Britanniában és Líbiában pénteken este szinte egyidőben jelentették be, hogy Tripoli feltárja és felszámolja valamennyi tömegpusztító fegyverprogramját, és ennek a felügyeletére haladéktalanul és feltétel nélkül kész fogadni a nemzetközi szervezetek ellenőreit. Moammar el-Kadhafi líbiai vezető erre vonatkozó döntését a hét végén világszerte üdvözölték. Líbia azután kezdeményezte atom-, vegyi és biológiai fegyver előállítását célzó programjainak a feladását, hogy vállalta a felelősséget a PanAm légitársaság utasszállítója ellen 1988-ban elkövetett merényletért, jelentős ENSZ-szankciókat kerülve el ezzel. A gép a skóciai Lockerbie fölött lezuhant, valamennyi utasa szörnyethalt. Tripoli sok millió dolláros jóvátételt fizetett az áldozatok hozzátartozóinak. Irán erőteljes nemzetközi nyomás hatására csütörtökön írta alá az a atomsorompó-szerződés kiegészítő jegyzőkönyvét. Az Egyesült Államok atomfegyver kifejlesztésének szándékával vádolta a teheráni kormányzatot, amely ezt azonban tagadja és békés célúnak mondja atomprogramját.


Eltitkolták minden idők egyik legnagyobb nukleáris balesetét

Brutális következményekkel járt egy Kazahsztánban végrehajtott 1956-os nukleáris kísérlet. Bár a teszt mindenki előtt ismert volt, a hatásokat évtizedeken át titkolták a szovjet hatóságok. Egy most fellelt dokumentum szerint a Szemipalatyinszk térségét érő sugárszennyezés következményei sokkal súlyosabbak voltak a csernobili baleseténél. A szemipalatyinszki kísérleti telep a Szovjetunió első és egyik legnagyobb nukleáris kísérleti telepe volt a kazah sztyeppén, Szemipalatyinszk város közelében. 1949 és 1991 között 456 robbantást hajtottak végre, amelyek radioaktív csapadékkal szennyezték be a telepet és környékét. Egy2014-estanulmány arról számolt be, hogy a kísérleti telepen történtek hatásai legkevesebb egymillió embert érintettek. „A szennyezés konkrét mértéke és súlyossága azonban hosszú éveken át titok tárgyát képezte” – nyilatkozta a New Scientist magazinnak Kazbek Apszalikov, a moszkvai Biofizikai Kutatóintézet igazgatója, aki az Orosz Sugáregészségügyi és Ökológiai Kutatóintézet kazahsztáni levéltárában bukkant rá véletlenül a szigorúan titkosnak minősített jelentésre. Az irat szerint négyszer annyi ember kapott akut sugárbetegséget, mint Csernobil esetében. Robbantások sorozata Szemipalatyinszk környékén A 18 300 km²-nyi területű telepen 1949-ben hajtották végre az első robbantást. Egy olyan plutóniumtöltetű bombát (RDSZ-1) robbantottak fel, ami egy az egyben a négy évvel korábban, Nagaszakira ledobott amerikai bomba másolata volt. Ezt követte 1951-ben az első szovjet repülőgépről ledobott atombomba, majd 1953-ban az első termonukleáris fegyver (közismertebb néven hidrogénbomba) tesztje. Szakértők becslése szerint 1949 és 1962 között összesen 111 nukleáris kísérletet hajtottak végre a telepen. 1963 októberében a Szovjetunió, az USA és Nagy-Britannia aláírta a légköri nukleáris kísérletek betiltásáról szóló egyezményt, ezután a gyakorlótéren csak föld alatti teszteket végeztek. Csernobilnál is súlyosabb volt Szemipalatyinszkra elsősorban azért esett a szovjetek választása, mert nagynak számít, és viszonylag elszigetelt. Elhelyezkedésének köszönhetően mindenki abban reménykedett, hogy a kísérleteket titokban lehet tartani, és nem szenved senki egészségkárosodást a robbantásoktól. „Azzal viszont nem számoltak a döntéshozók, hogy az atombombák pusztító hatása nem csak a megsemmisülésük helyén érvényesül, hanem a lakosság jelentős részét érintheti” – írta 2014-es jelentésében Apszalikov. Erre világított rá egy 1956-os nukleáris kísérlet, amely radioaktív csapadékkal terítette be a robbanás helyétől 400 kilométerre fekvő Uszt-Kamenogorszk városát. 638 embert szállítottak kórházba sugárbetegséggel. Összehasonlításképpen Csernobilnál ez a szám 134 volt, így ilyen szempontból a kazahsztáni baleset több mint négyszer súlyosabbnak számít az ukrajnainál. A kazah páciensek sorsáról mind a mai napig nincsenek információk. Apszalikov a következőképpen mutatta be a korabeli helyzetet A szovjet időkben a nukleáris teszteket és azok egészségügyi hatásait a hatóságok igyekeztek teljes titokban tartani. Ennek hozadékaként 1956-ig semmilyen tanulmány nem készült arról, hogy a robbantások milyen hatással vannak a telephelyhez közel élőkre, így pontos statisztikai adatok sincsenek a tesztek akut következményeiről. A helyzet az 1956. március 16-i balesetet követően változott meg, amikor nukleáris felhő borította be a robbanás epicentrumától 400 kilométerre fekvő Uszt-Kamenogorszk városát. A magas sugárzás miatt rengetegen szenvedtek sugárbetegségben, így a szovjet vezetés kénytelen volt lépni: egy jól megkonstruált fedőtörténet leple alatt speciális egészségügyi intézeteket, kórházakat húztak fel, ahol 638 embert kellett ellátni. Hogy mi lett velük, arról semmit nem tudni. Nem hajtották végre a javasolt óvintézkedéseket sem A jelentésből kiderül, hogy a szovjet kutatók három alkalommal is vizsgálták Uszt-Kamenogorszk környékét, tehát nagyon is tisztában voltak a katasztrófa következményeivel. Kiderült például, hogy egy hónappal az 1956-os robbantás után a környéken a sugárzás szintje a megengedett érték százszorosa volt. A szakértők azt javasolták, hogy az emberek ne fogyasszanak az érintett területeken termelt élelmiszerekből, az utasítást azonban senki sem hajtotta végre. A helyiek szervezetében végbemenő károsodásokat persze nem lehetett teljes egészében elpalástolni, ám az idegrendszert és a vért érintő elváltozásokat a hatóságok igyekeztek más okokra, például higiéniai problémákra, helytelen étrendre és fertőzésekre visszavezetni. Az Apszalikov által megtalált dokumentumot teljes terjedelmében egyelőre még nem hozták nyilvánosságra. (Forrás:Science Alert,New Scientist)


Amerykański okręt atomowy zderzył się z "nieznanym obiektem". Wielu marynarzy zostało rannych

Amerykański okręt podwodny o napędzie atomowym zderzył się z nieznanym obiektem. Do niebezpiecznej sytuacji doszło na wodach międzynarodowych w ubiegły weekend - poinformowała w czwartek Flota Pacyfiku Marynarki Wojennej USA. Okręt podwodny Connecticut po zderzeniu pozostaje w „bezpiecznym i stabilnym stanie” - informuje komunikat prasowy floty. CNN poinformowała, że incydent miał miejsce na Morzu Południowochińskim i wielu marynarzy na pokładzie zostało rannych. Według komunikatu Floty Pacyfiku reaktor okrętu i jego konstrukcja nie zostały naruszone i pozostają w pełni sprawne. Zakres uszkodzeń pozostałej części okrętu podwodnego jest oceniany. Jak informuje japońska agencja Kyodo, informacja o incydencie pojawiła się, gdy narasta napięcie między Waszyngtonem a Pekinem w związku z coraz częstszymi wtargnięciami chińskiego wojska do strefy identyfikacji obrony powietrznej Tajwanu. Według Floty Pacyfiku Marynarki Wojennej USA, Stany Zjednoczone, Japonia i inni sojusznicy USA w miniony weekend brali udział w ćwiczeniach wojskowych na wodach na południowy zachód od Okinawy. Uczestniczyły w nich trzy amerykańskie i brytyjskie lotniskowce, a także niszczyciele Japońskich Morskich Sił Samoobrony i inne okręty.


A terroristák karácsonyi kívánságlistája

Az amerikai vámhatóság mintegy száz tételből álló listát állított össze azokról a kereskedelmi forgalomban is kapható technológiákról, amelyek terrorista célokra is használhatóak. A listán szereplő termékek forgalmát szigorúan ellenőrizni fogják. Kövesse az Indexet Facebookon is! Kapcsolódók (2) A listán főleg olyan "kettős felhasználású" technológiák szerepelnek, amelyek eredeti rendeltetési céljukra legálisan használhatók, kis átalakítással azonban nukleáris, kémiai vagy biológiai fegyveralkatrész kovácsolható belőlük. Az amerikai vámhatóság az "Amerika Pajzsa Projekt" keretében állította össze a listát, amelyen a mustárgáz alapanyagain kívül a fénymásolók és a lézerrel működő szórakoztatóelektronikai berendezések is szerepelnek, mert bizonyos alkatrészeik időzítőként használhatóak akár egy atombombában is. A projekt keretében a vámosok felkeresik az érintett termékek gyártóit és forgalmazóit, és fokozott elővigyázatosságra intik őket vevőikkel kapcsolatban. 5 könyvTöbb mint 600 meghökkentő, érdekes és tanulságos történet! Kövesse az Indexet Facebookon is!


Japonský premiér neprijme výplatu, kým jadrová kríza nepominie

Premiér Naoto Kan vak bude naalej pobera svoj poslanecký plat. TOKIO. Japonský premiér Naoto Kan v utorok oznámil, e nebude prijíma plat predsedu vlády, kým kríza v jadrovej elektrárni Fukuima I zasiahnutej vlnami tsunami nepominie. Pobera vak bude svoj poslanecký plat.SkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamouSkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamou "Spolu s prevádzkovateom elektrárne spolonosou TEPCO vláda nesie vekú zodpovednos za jadrovú haváriu, kee presadzovala politiku jadrovej energetiky," povedal líder. "Ako jeden z tých, ktorí sú zodpovední za túto politiku, sa chcem uom ospravedlni," povedal premiér na tlaovej konferencii. Dodal tie, e sa rozhodol vzda svojho roného príjmu s platnosou od júna, a kým neuvidí "ance na vyrieenie jadrovej havárie". Spolonos TEPCO v utorok poiadala vládu, aby jej pomohla s odkodovaním udí, ktorých sa kríza v elektrárni Fukuima I dotkla. Spolonos uviedla, e pomoc potrebuje, aby mohla pokraova v innosti a vyhla sa scenáru, ktorý by ohrozil "spravodlivé a promptné odkodnenie zasiahnutých a spôsobil obavy z výpadkov dodávok elektriny". Jej prezident Masataka imizu odovzdal oficiálnu iados o pomoc japonskému ministrovi obchodu a priemyslu Banrimu Kaiedovi. Zemetrasenie a tsunami z 11. marca vyradilo chladiace systémy elektrárne Fukuima I, spôsobilo prehriatie jej reaktorov a následne únik radiácie do okolia. Najhoria jadrová katastrofa od výbuchu v ernobyli v roku 1986 prinútila tisíce udí opusti svoje domovy, firmy a farmy v okolí 20 kilometrov od zariadenia.


Másfél kiló radioaktív anyagot foglaltak le Ukrajnában

Budapest/Kijev - Másfél kilogramm, feltehetően U-235-ös izotópot tartalmazó radioaktív anyagot foglalt le egy bűnözői csoporttól az ukrán biztonsági szolgálat (SZBU) elhárítása az ukrajnai Csernyivci (Csernovic) megyében - írta hétfőn az Interfax Ukraina hírügynökség internetes oldala. Marina Osztapenko, az SZBU sajtóközpontjának vezetője hétfői sajtóértekezletén elmondta, hogy az ügyben kilenc ukrán és egy, valószínűleg orosz állampolgárt vettek őrizetbe április 30-án Csernyivci megyében. A sugárzó anyagot, amelyet egy házilagosan gyártott konténerben tároltak, a Dnyeszter menti területről csempészték be az országba egy külföldi rendszámú autóval - tette hozzá Osztapenko. Az SZBU által gyűjtött információk alapján nem zárható ki, hogy az őrizetbe vett bűnözői csoport piszkos bombát készült előállítani, és ezt az ország társadalmi és politikai rendjének megzavarása érdekében a délkelet-ukrajnai tömeges akciók idején hozták volna működésbe.
MTI


Cena ropy stagnuje

Správa o stave zásob ropy a ropných derivátov v USA priniesla podporu pre pekulantov kalkulujúcich s nárastom cien ropy. Rezervy ierneho zlata v USA sa zníili najprudím tempom poas roka 2006 - o 6 mil. barelov, priom sa oakával pokles iba o 1,3 mil. barelov. Cena najaktívnejieho augustového kontraktu sa v prvých minútach po zverejnení správy dostala a na 74,85 dolárov za barel. Lene onedlho nastúpili na trh predajcovia a vrátili ropu do ervených ísiel pod hranicu 74 dolárov za barel. Ako je to moné?SkryVypnú reklamureklamaSkryVypnú reklamuSkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamouSkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamou Pokles zásob ropy bol toti spôsobený zníením importov do USA. V priebehu minulého týda sa dovoz zníil o 920.000 barelov na 9,6 mil. barelov denne. Pod ten sa podpísali oslavy Da nezávislosti a voné dni v amerických prístavoch. Keby dovoz ostal na rovnakej úrovni, zásoby ropy by mierne stúpli, a to si investori dobre vimli. Medveov" navye paradoxne podporil aj údaj o poklese zásob benzínu. Hoci rezervy tejto strategickej komodity klesli o 400.000 barelov, stalo sa tak pri podstatne niej výkonnosti rafinérií (ich vyaenos sa zníila z 93,1 na 90,5 percent). Aj tú spôsobil tvordový víkend pred Dom nezávislosti. Opä - ak by rafinérie pracovali v normálnom reime, trh americký by bol zaplavený benzínom. A to aj napriek tomu, e dopyt sa medzirone zvýil o 1,7 percent...Ako tradine - situáciu komplikujú kontra-správy. Ropných býkov" podporil erstvý odhad Medzinárodnej energetickej agentúry (IEA) o produkcii a spotrebe ropy vo svete. Poda IEA stúpne dopyt po iernom zlate v tomto roku o 1,8 percent na 86,4 mil. barelov. Aj napriek oakávanému rastu cien. Najsilnejím dojmom pôsobia na investorov ísla z íny. Import ázijského tigra v prvom polroku stúpol o 16 percent a dosiahol 3 mil. barelov denne. Pre porovnanie - Spojené táty denne dováajú pribline 11 mil. barelov ropy. Neustálou hrozbou v pozadí je vývoj diania okolo iránskeho jadrového programu. Prezident Ahmadínedád vyhlásil, e jeho krajina sa nevzdá práva na pokraovanie jadrového výskumu. Ukonenie obohacovania uránu je podmienkou na urovnanie napätých vzahov medzi Teheránom a Organizáciou spojených národov. Autor: FIMEX Capital o.c.p., a.s.


Neměňte se, vzkázal Tusk Čechům. V Praze jednal s Babišem o budoucnosti unie

Česko by podle premiéra Andreje Babiše z hnutí ANO mělo mít větší vliv na rozdělování evropských dotací. Větší díl by měl jít do investic. Premiér to řekl po setkání s předsedou Evropské rady Donaldem Tuskem. Ten vyzval Čechy, aby si uchovali svůj zdravý skepticismus.Češi podle Tuska vždy zavrhovali neautentičnost a odmítali slepě následovat doktríny a dogmata. „Vždy se vyznačovali schopností jistého sebeodstupu, moudrým smyslem pro humor a zdravou dávkou skepticismu,“ řekl novinářům po jednání s českým premiérem v českém jazyce.Takový přístup je přitom podle něj nejlepší odpovědí na populismus a radikalismus, které se v Evropě začínají šířit. „Chtěl bych vám říct, neměňte se,“ řekl.Předseda Evropské rady také dvakrát citoval Václava Havla, k jehož hrobu později položil květiny.„Václav Havel řekl, že v Evropě jsou svoboda a odpovědnost dvě strany jedné mince. Přesně vystihl, co znamená být Evropanem,“ uvedl. Dodal, že o těchto myšlenkách chce mluvit i na čtvrtečním summitu evropských lídrů v rumunském Sibiu, který se má prioritami EU zabývat.Babiš mezi české priority strategie EU zařadil schengenský prostor, který zaručuje volný pohyb osob v rámci unie, nebo potřebu zohlednit specifika jednotlivých zemí z hlediska rozvoje energetiky. Třetina výroby elektřiny v Česku pochází z jaderných elektráren. „Taky jsme se bavili o tak populární dvojité kvalitě potravin,“ řekl Babiš po jednání novinářům.„Z mého pohledu to nejdůležitější, s čím my stále bojujeme, je to, abychom měli podstatně větší vliv a abychom hlavně my rozhodli o tom, na co budou použity peníze, které dostáváme z Evropy,“ uvedl premiér.Tuskova návštěva Prahy den před summitem evropských lídrů v rumunském Sibiu je podle něj symbolická. „Myslím, že to jen potvrzuje, že Česká republika má významné místo, že naše názory jsou vnímány,“ prohlásil.Tusk už dříve zveřejnil materiál stručně popisující jeho představu strategické agendy EU pro roky 2019 až 2024. Vedle slibů ochrany vnějších hranic či reformy unijní azylové politiky hovoří třeba o rychlejším přechodu k „zelené“ energii či posilování měnové unie.Členské státy se liší například v pohledu na cíle v ochraně klimatu či na možnosti budoucího rozšiřování EU.Vlastní představy nabídla koncem dubna Evropská komise, podle níž by se EU měla v nadcházejících pěti letech soustředit na pět priorit.Jsou jimi vznik skutečné bezpečnostní unie a směřování k funkční obranné spolupráci sedmadvacítky, zvyšování konkurenceschopnosti EU, zachování sociálně spravedlivé EU, účinnější boj s klimatickými změnami a posílení vlivu unie na světové scéně.Evropská komise chce být také aktivnější při řízení migrace a prosazuje sdílení odpovědnosti a solidaritu. Členské státy ale na to mají stále značně rozdílný pohled.


Sarapova csúcson maradt és jótékonykodik

Nincs változás a női teniszezők világranglistájának élcsoportjában: továbbra is az orosz Marija Sarapova vezet a belga Justine Henin és a francia Amélie Mauresmo előtt. A legjobb magyar, Czink Melinda - tíz helyet rontva múlt heti pozicióján - a 107. helyen áll. Marija Sarapova szerdától egyébként hivatalosan is az ENSZ jószolgálati nagykövetévé válik, noha a női világranglistát vezető orosz teniszsztár már eddig - hivatalos papírok nélkül - is jelentős összegeket fordított jótékonysági célokra. Az orosz kiválóságot New Yorkban ünnepélyes körülmények közepette bízza meg a világszervezet a karitatív tevékenység folytatásával, amelynek részeként Sarapova külön erre a célra létrehívott alapítványa 100 ezer amerikai dollárral segít az 1986-os csernobili nukleáris katasztrófa áldozatainak. Ezt a fajta ténykedést a teniszezőnő már tavaly novemberben megkezdte, megállapodást kötve az ENSZ-szel, hogy anyagilag részt vállal a sugárfertőzést szenvedett orosz, fehérorosz és ukrán területeken megvalósítandó segélyprogramokban. A világszervezet jószolgálati nagyköveteként emellett azt is vállalta, hogy világszerte propagálni fogja az egészséges életmódot, példaként szolgálva arra, hogy az ember, kezébe véve a saját sorsának alakítását, igen sokra viheti az életben. Női világranglista (zárójelben a korábbi helyezés):1. (1.) Marija Sarapova (orosz) 3978 pont2. (2.) Justine Henin (belga) 34363. (3.) Amélie Mauresmo (francia) 28304. (4.) Kim Clijsters (belga) 25775. (5.) Szvetlana Kuznyecova (orosz) 25546. (6.) Martina Hingis (svájci) 23597. (7.) Nagyja Petrova (orosz) 22838. (8.) Jelena Gyementyjeva (orosz) 19089. (9.) Nicole Vaidisova (cseh) 174210. (10.) Jelena Jankovic (szerb) 162611. (12.) Dinara Szafina (orosz) 154812. (13.) Anna Csakvetadze (orosz) 153913. (11.) Patty Schnyder (svájci) 150514. (14.) Ana Ivanovic (szerb) 141815. (15.) Serena Williams (amerikai) 1269...107. (97.) Czink Melinda 268,50...139. (137.) Nagy Kyra 214,75...158. (182.) Szávay Ágnes 173,75...197. (196.) Gubacsi Zsófia 141...232. (232.) Kapros Anikó 112,75.


Szijjártó Péter: Újraindult a földgázszállítás Magyarországra a déli irányból

Újraindult a földgázszállítás Magyarországra a déli irányból, miután sikerrel lezárultak a Török Áramlat vezetéken hosszú ideje tervezett karbantartási munkálatok – jelentette be kedden Szijjártó Péter külgazdasági és külügyminiszter. Kövesse az Indexet Facebookon is! A Külgazdasági és Külügyminisztérium MTI-hez eljuttatott közleménye szerint a tárcavezető a Mol budapesti székházában egyeztetett az energiabiztonság szempontjából releváns szereplőkkel, amit követően arról számolt be, hogy hétfőn este 7 órától újraindult a földgázszállítás az Oroszországból Törökországon, Bulgárián és Szerbián keresztül Magyarországra érkező vezetéken. Szijjártó Péter elmondta: hazánk pontosan megkapja a tavaly megkötött hosszú távú gázvásárlási szerződés szerinti mennyiséget a déli szállítási útvonalon, amelynek megbízhatósága továbbra is százszázalékos. Majd hozzátette, hogy az Északi Áramlat 1 karbantartási nehézségei miatt az utóbbi időben jelentősen csökkent a Nyugat-Európába szállított orosz földgáz mennyisége, ami érinti az Ausztrián keresztül történő magyarországi szállításokat is. Bár ezen az útvonalon jelenleg az eredetileg szerződött mennyiségnek mindössze a fele érkezik hazánkba, a naponta így kieső 1,3 millió köbmétert gond nélkül be tudják szerezni a spotpiacon. A magyar ellátásbiztonság szempontjából nem kell semmifajta veszélytől tartani – mondta Szijjártó Péter, aki emlékeztetett rá, hogy továbbra is zajlanak a tárgyalások arról, hogy az orosz Gazprom a déli szállítási útvonalra terelje át az Ausztria felől hiányzó mennyiséget. A miniszter elmondta: rendben zajlik a gáztározók feltöltése. Míg az Európai Unió tagállamaiban átlagosan az éves fogyasztás 15 százalékáig töltötték fel idáig a létesítményeket, Magyarországon ennek szintje 23 százalékos. Kiemelte: Magyarországon zavartalanok a kőolajszállítások is a Barátság nevű vezetéken keresztül, az ellátás stabil, és biztonságot ad számunkra. A miniszter végül közölte, hogy eközben gőzerővel zajlik a paksi atomerőmű bővítésének előkészítése, amelyet a kormány folyamatosan próbál gyorsítani, így a héten újabb, mérföldkőnek számító előrelépés várható az engedélyezési folyamatban. Elmondta, hogy e hét pénteken Isztambulban találkozik az orosz Roszatom vezérigazgatójával a helyzet áttekintése érdekében. A cél továbbra is az, hogy 2030-ra újabb működő reaktorok lépjenek üzembe Pakson. (Borítókép: Szijjártó Péter. Fotó: Papajcsik Péter / Index) Kövesse az Indexet Facebookon is!


Petříček žádá Rusko a Čínu o udržení dohody o jaderných zbraních s USA

Ministr zahraničí Tomáš Petříček (ČSSD) požádal své kolegy z Ruska a Číny, aby se zasadili o udržení a zdokonalení dohody o jaderném odzbrojení. O odeslání dopisů oběma ministrům dnes informoval na twitteru. Současná odzbrojovací smlouva mezi Ruskem a Spojenými státy přestane platit v únoru 2021, Washington její prodloužení podmiňuje tím, že se k ní připojí i Čína. "Kontrola jaderného zbrojení a strategická stabilita jsou v zájmu bezpečnosti ČR. Proto jsem odeslal dopis svému ruskému a čínskému protějšku vyzývající k udržení a zdokonalení dohody o kontrole zbrojení. Bez ní není možné zajistit mezinárodní bezpečnost," uvedl Petříček. Platnost americko-ruské smlouvy o omezení strategických jaderných zbraní označované jako nový START nebo START 3, kterou podepsali 8. dubna 2010 v Praze tehdejší prezidenti USA a Ruska Barack Obama a Dmitrij Medveděv, vyprší 4. února příštího roku. Se vzájemným souhlasem může být prodloužena o pět let.


Bajban lesz Paks, ha tovább melegszik a Duna: a kritikus szint közelébe melegedett a folyó az atomerőműnél

A Duna vizének hőmérséklete jelentősen megemelkedett, elérte a 30 Celsius-fokot is. Ez nagyon veszélyes az energiatermelés szempontjából is, hiszen a folyó vizével hűtik Paks atomerőművét. Méhes Martina, az Energiaklub igazgatója szerint is aggódásra adhat okot a felmelegedés.
- A vízszint is kihat a paksi atomerőmű termelésére? - Ez a szint még nem veszélyes, de mindenképpen fel kell készülni arra is, hogy még ez a vízszint is csökkenhet, hiszen a folyó vízgyűjtő területén is szárazság van. - Mi az összefüggés a Duna felmelegedése és az energiaellátás között? - Egy atomerőművet hűteni kell, egy erőmű maga is fogyaszt energiát. Melegebb vízzel nehezebb és hosszabb a hűtési folyamat, a biztonság érdekében muszáj csökkenteni a kapacitást, a termelést. (A legfrissebb hírek itt) - Ezért kell nagy, hűs folyók mellé tervezni a nukleáris erőműveket? - Pontosan, sivatagban ezért nincs atomerőmű, ott a napenergiára kell alapozni. Ahogy nő a víz hőfoka azzal fordítottan arányosan kell csökkenteni a termelést. - Az erőműbe kerülő víz még melegebben érkezik vissza. Ennek környezetvédelmi hatása is van? - Sajnos igen, hiszen az atomerőművekből a hűtési folyamat eredményeként több fokkal melegebb a kiáramló víz a felvett víznél. Ez a mostani, extrém forróságban nem tesz jót a Duna élővilágának. - Az aszály egyéb energetikai problémákat is okozhat? - A nagy európai folyók, a Duna, a Rajna és a Majna vízszintjének csökkenése miatt lelassult a hajóforgalom, ezzel a vízi úton történő szén, földgáz és kőolaj szállítás, ami nagyon sok helyen okoz gondokat. Emellett a vízerőművek is bajban vannak, a folyók vízének hozama csökkent a kánikulában, nehezebb megforgatni a turbinákat. Ezért hasznos, ha egy térség, ország nem egy, hanem több kis erőműre épít, van alternatíva extrém esetekben is az energiaellátásra. Különleges helyek, extrém helyszínek – A Paksi Atomerőmű titkai: bejutottunk a reaktorblokkba – videó


Tisíce udí zasiahnutých haváriou v ernobyle protestovali v Kyjeve

Kyjev 19. apríla (TASR) - Tisíce udí, ktorí preili jadrovúhaváriu v ernobyskej elektrárni - najhoriu nehodu v doterajejhistórii civilného vyuívania ... Kyjev 19. apríla (TASR) - Tisíce udí, ktorí preili jadrovú haváriu v ernobyskej elektrárni - najhoriu nehodu v doterajej histórii civilného vyuívania atómovej energie - dnes v uliciach Kyjeva demontrovali za vyplatenie kompenzácií a zvýenie sociálnych príspevkov.SkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamouSkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamou Medzi demontrantmi pochádzajúcimi z rôznych astí krajiny, sprevádzanými orchestrom hrajúcim pohrebný pochod, boli starí udia aj deti so zdravím znieným následkom výbuchu v ernobyle v roku 1986. Mnohí z nich niesli transparenty a fotografie svojich blízkych, ktorí prili o ivot. Poda odhadov polície sa na akcii zúastnilo asi 5000 udí. Ukrajinská vláda u dlho meká s vyplácaním sociálnych a zdravotných príspevkov tisícom obyvateov postihnutým dôsledkami havárie. Demontrácia sa uskutonila týde pred 17. výroím ernobyskej tragédie. Desiatkam tisíc Ukrajincov trpiacich zdravotnými problémami súvisiacimi s výbuchom v ernobyle sa nedostáva ani náleitej zdravotnej starostlivosti. Pribline 25.000 rodín evakuovaných z kontaminovanej oblasti stále aká na ubytovanie. Po havárii zamoril rádioaktívny oblak rozsiahle asti územia Ukrajiny, Ruska a Bieloruska, ako aj vekú as severnej Európy. 2 sla pel


Chuck Hagel ogłasza reformę w zarządzaniu siłami nuklearnymi

W reakcji na "systemowe problemy", minister obrony Chuck Hagel ogłosił reformę sił nuklearnych USA zakładającą wzrost inwestycji o kilka mld dolarów w ciągu 5 lat, tak by poprawić bezpieczeństwo oraz dowodzenie najbardziej śmiercionośną bronią na świecie. - Członkowie Sojuszu są gotowi, by wypełnić art. 5 traktatu o NATO. Trwają prace nad grupą zadaniową natychmiastowego reagowania, a do państw NATO należy decyzja, czy chcą na swoim terytorium gościć wojska innych państw - powiedział gen. Frederick "Ben" Hodges w wywiadzie dla Onetu. - W ostatnim czasie doszło do kilku bardzo niebezpiecznych incydentów. To wyrachowane działania Rosji; musimy pokazać, że są one dla nas nie do przyjęcia, choć drzwi do negocjacji są otwarte - podkreślił dowódca Armii Stanów Zjednoczonych w Europie. To odpowiedź na ujawniane przez media liczne problemy w amerykańskich siłach nuklearnych, które obejmowały zarówno starzejący się sprzęt, jak i problemy w dowództwie, złe zachowanie, czy wręcz demoralizację wśród personelu odpowiedzialnego za amerykański arsenał broni jądrowej. Przykładem było wykrycie narkotyków u oficerów w bazie Malmstrom oraz skandal z oszustwami podczas rutynowych testów sprawnościowych, w następstwie którego już w marcu br. dziewięciu oficerów zostało usuniętych ze stanowisk dowódczych, a jeden podał się do dymisji. Ponadto za złamanie zasad bezpieczeństwa w ubiegłym roku ukarano czterech oficerów odpowiedzialnych za uruchamianie pocisków rakietowych ICMB. Po tych skandalach Pentagon nakazał w lutym przeprowadzenie dwóch przeglądów - wewnętrznego i zewnętrznego - amerykańskich sił nuklearnych. Na konferencji prasowej w piątek, Hagel przyznał, że wykazały one "systemowe problemy", które mogłyby podważać bezpieczeństwo i skuteczność amerykańskich sił w przyszłości. Jego zdaniem problemy wynikają z "braku inwestycji przez zbyt wiele lat" oraz "nieprzywiązywanie należytej wagi" do amerykańskich sił nuklearnych. - Nie ma jednak takiego problemu, którego nie da się rozwiązać - zapewnił szef Pentagonu. Poinformował, że zalecił zmiany, które mają obejmować wszystkie szczeble zarządzania arsenałem nuklearnym USA tak, by zlikwidować błędy w dowództwie i luki w bezpieczeństwie oraz by naprawić niskie morale żołnierzy. Zapowiedział, że Pentagon zwiększy o 10 proc. wydatki na siły nuklearne, które - jak wskazał - obecnie wynoszą "około 15-16 mld dolarów" rocznie. A co oznacza - dodał - dodatkowe kilka miliardów dolarów w ciągu pięciu lat na inwestycje, "by poprawić siły odstraszania nuklearnego". Pentagon poinformował, że środki te mają być wydane na modernizację, działania służące poprawie bezpieczeństwa oraz "stawienie czoła uchybieniom, które obecnie osłabiają morale żołnierzy". Reforma przewiduje też zwiększenie kontroli oraz szkoleń personelu. Hagel podkreślił, że amerykańskie siły nuklearne odgrywają kluczową rolę w ochronie USA przed atakiem potencjalnych wrogów. Przypomniał, że realizowana przez prezydenta Baracka Obamę strategia zakłada ograniczanie zbrojeń nuklearnych na świecie. - Jednak tak długo jak ją (broń nuklearną) mamy, musimy zapewnić, że jest bezpieczna i skuteczna - powiedział. (jsch)


Letartóztatták az izotóptolvajokat

Kövesse az Indexet Facebookon is! Letartóztattak hat, valószínűleg sértetlen gyanúsítottat, akik részt vehettek a radioaktív kobalt-60 izotópot szállító mexikói kamion elrablásában. A radioaktív forrást később megtalálták, viszont eltávolították védőpajzsát. Öt napja arról szóltak a hírek, hogy megtalálták a tolvajokat,akik közül legalább egyet sugárzás ért. Egyelőre nem tudni, a hatóságok miért beszélnek most hat, de egészséges emberről. A rablás múlt hétfőn történt, az izotópot pénteken találták meg. A szállítmány eredetileg egy radioaktívhulladék-lerakóba tartott a kiselejtezett izotópforrással, amikor fegyveresek támadtak a sofőrre, aki azért állt meg a benzinkúton, mert aludni szeretett volna kicsit. A gyanúsított, 16 és 38 év közötti hat férfit a mexikói rendőrség a kamion ellopásának gyanúja miatt tartóztatta le. Mindegyiküket kórházba szállították kivizsgálásra, azonban egyikük sem szenvedett el nagy mennyiségű radioaktív sugárzást. A NAÜ a legveszélyesebb sugárzási kategóriába sorolja a kobalt 60-as izotópot. Az ellopott forrás 111 terabecquerel aktivitású, ami tíz a tizennegyediken bomlást jelent másodpercenként, azaz nagy számú, nagy energiájú gamma-részecskét bocsát ki, amelyek közelről erősen károsítják a szervezetet. Egy ilyen forrás közelében akár pár perc alatt is halálos dózist lehet kapni. Nem először fordult elő Mexikóban, hogy konkrétan kobalt-60-at raboltak: a nyolcvanas években az amerikai határ melletti csővezetékekben találtak újrahasznosított, radioaktív rudakat. Az eset nemzetközi egészségügyi pánikot okozott. Világszerte pedig ijesztően gyakran hagynak el a gazdáik radioaktív izotópokat: 1984 óta mintegy 15dokumentált eset történt. Iparban és gyógyításhoz A kobalt-60 sugárforrások gyakran olyan alkalmazásokra készülnek, ahol nagy aktivitásra van szükség. Az iparban folyadékszint-mérőkhöz, vastagságmérő eszközökhöz, valamint fűszerek, élelmiszerek, orvosi eszközök sterilizálására használnak kobalt forrásokat. Az általa kibocsátott erős gamma-sugarak megölik a baktériumokat és egyéb kórokozókat, anélkül, hogy kárt tennének a termékben, vagy radioaktívvá változtatnák azt. Az eljárást hideg pasztörizálásnak hívják. A kobalt-60-at ipari radiográfiára is használják: ez hasonlít a röntgensugárzásra, a fémalkatrészek szerkezeti hibáit vizsgálják vele. Korábban orvosi besugárzásokra is használtak ilyen eszközöket, jelentőségük az orvoslásban csökken a részecskegyorsítók terjedésével. 5 könyvTöbb mint 600 meghökkentő, érdekes és tanulságos történet! Kövesse az Indexet Facebookon is!


Kijevet vádolja Oroszország az atomerőműben történtekért: „Az ukránok szándékosan provokáltak”

A The Guardian korábban azt írta, hogy az orosz védelmi minisztérium előreláthatólag az ukrán szabotőröket hibáztatja az ukrajnai Zaporizzzsja atomerőműnél történtekért. Az orosz védelmi minisztérium szóvivője legutóbbi nyilatkozatában végül hangsúlyozta, hogy Oroszország szerint a "kijevi rezsim" szándékosan idézte elő a történteket és ukrán diverzánsok tehetnek a hajnalban keletkezett tűzről.
Mint ismert,az orosz erők pénteken a hajnali órákban megtámadták az erőművet, felgyújtva a szomszédos, ötszintes kiképző létesítményt, ami egy hete Moszkva nemzetközi elítélését is kiváltotta. A katasztrófa-közeli támadás utánaz orosz katonák a területet elfoglalták. (A legfrissebb hírek itt) - Tegnap este azonban az erőművel szomszédos területen a kijevi nacionalista rezsim szörnyű provokációt kísérelt meg – idézte Igor Konasenkov orosz szóvivőt. Igor Konasenkov vezérőrnagy, az orosz védelmi minisztérium szóvivője hozzátette, hogy péntekre virradóraa "kijevi rezsim" próbálta meg "borzalmas provokációval" előidézni, hogy tűz alá vegyék az orosz fegyveres erők által február 28. óta megszállva tartott erőművet. A tábornok szerint helyi idő szerint hajnali 2 óra környékén ukrán diverzánsok a kiképzőközpontból tűz alá vették az orosz nemzeti gárda járőrét, majd felgyújtották és elhagyták az épületet. Konasenkov szerint Volodimir Zelenszkij elnöknek az erőmű veszélyeztetettségére vonatkozó kijelentései, valamint az Egyesült Államokkal és Nagy-Britanniával folytatott tárgyalásai "semmi kétséget" sem hagynak afelől, hogya provokáció célja Oroszország megvádolása volt azzal, hogy sugárfertőzés-gócpontot hozott létre. A szóvivő azzal is vádolta a kijevi vezetést, hogy elvesztette az ellenőrzést a külföldi zsoldosokkal megerősített diverziós csoportok felett. Zaporizzsja a legnagyobb Ukrajna négy atomerőműve közül. Ezek együttesen az ország energiaellátásának mintegy felét biztosítják.Az orosz hadsereg átvette az ellenőrzést a zaporizzsjai atomerőmű felett- közölte a RIA Novosztyi orosz hírügynökség pénteken az ukrán nukleáris szabályozási felügyeletre hivatkozva. Az ukrajnai Zaporizzsja megye katonai kormányzata a felügyeletre hivatkozva - a hírügynökség szerint - közölte azt is, hogy a régióban a háttérsugárzás normális. A RIA Novosztyi idézte Dmitro Orlovot, Enerhodar polgármesterét -a létesítmény ennek a városnak a területén található - arról, hogy a településen és az erőműben nem folynak harcok. Korábban az atomerőmű sajtószolgálata azt közölte, hogy az objektum területén tűz ütött ki, és a háttérsugárzás változatlan. Később az ukrán rendkívüli helyzetek állami szolgálata arról adott ki tájékoztatást, hogy a tűzeset az erőmű határain kívül történt, és az egyik reaktorblokkot leállították. Utóbb a szolgálat azt közölte, hogy az erőmű ötszintes oktatási és kiképzőközpontjának felső három szintje égett, a tüzet eloltották. A Nemzetközi Atomenergia-ügynökség szerint most először indult háború egy olyan ország ellen, amelynek ilyen kiterjedt és jól működő atomenergia-programja van. Zaporizzsja hat blokkjának nettó kapacitása egyenként 950 megawatt elektromos teljesítményű. Az első közülük 1984-ben, az utolsó pedig 1995-ben csatlakozott a hálózatra. Az erőmű kapacitásának jelenleg csak egy része működik. A létesítmény mintegy 200 kilométerre van az Oroszország által 2014-ben annektált Krímtől. Minden cikk, kép, videó, információ az ukrajnai háborúról itt! (MTI/The Guardian)