Szijjártó Péter: Vörös vonal a nukleáris energiát érintő szankció Magyarország számára

Már nem Ukrajnán keresztül vonaton, hanem légi úton érkezik a nukleáris fűtőanyag Oroszországból Magyarországra. Szijjártó Péter külgazdasági és külügyminiszter szerint nem kell aggódni, Magyarország energiaellátása biztonságban van. Kövesse az Indexet Facebookon is! A szomszédban, Ukrajnában zajló háború kihívás elé állította az egész kontinenst, Magyarországot is, de Magyarország energiaellátása biztonságban van – hangsúlyozta Szijjártó Péter külgazdasági és külügyminiszter csütörtökön, a NATO külügyminiszteri tanácsülésének második napján. A miniszter leszögezte, hogy Magyarországnak kötelezettsége a magyar emberek biztonságának garantálása, és ebbe beletartozik az energiaellátás biztonsága is. Mint mondta, a magyar kormány mindent megtesz, hogy a Magyarországra irányuló energiahordozók, kőolaj, földgáz szállítása akadálytalan legyen, s ezért nem támogatnak olyan szankciókat, amelyek ezt akadályozzák. Szijjártó Péter kiemelte a nukleáris energia fontosságát is. Mint mondta: a paksi atomerőmű a magyarországi villamosenergia-termelés 49,6 százalékát biztosítja és a magyarországi villamosenergia-felhasználás több mint egyharmadát adja. Felhívta a figyelmet arra is, hogy annak érdekében, hogy az atomerőmű működni tudjon, nukleáris fűtőanyagra van szükség. Ezt korábban Oroszországból, Ukrajnán keresztül, vasúton szállították. Most a háború miatt ez ellehetetlenült, ezért alternatív szállítási módot kellett találni. Most minden érintett hatóság engedélyével, légi úton, Belarusz–Lengyelország–Szlovákia útvonalonérkezett Pápáraaz első szállítmány szerdán délelőtt – közölte. Szijjártó Péter kitért arra is, hogy most is tárgyalnak uniós szinten egy Oroszországot érintő újabb szankciós csomagról. A magyar kormány számára viszont „vörös vonal”, hogy a nukleáris energiához kapcsolódó minden tevékenységnek mentességet kell élveznie a szankciók alól – szögezte le a miniszter. Felhívta a figyelmet továbbá, hogy manapság látszik a saját energiaellátási képesség jelentősége, amelyet Magyarország számára a paksi atomerőmű jelent, s így „kevésbé vagyunk kiszolgáltatva a világpiaci fejleményeknek”. Kövesse az Indexet Facebookon is!


Japonia: bardzo wysokie skażenie wody

Ponad 10 tys. razy został przekroczony limit promieniowania w wodzie zarówno z podziemnego tunelu przy budynku turbiny reaktora nr 1, jak i w wodzie gruntowej blisko reaktora nr 2 w elektrowni atomowej Fukushima I w Japonii - podał operator siłowni. W wodzie gruntowej w pobliżu budynku turbiny reaktora nr 1 wykryto radioaktywny jod-131 - podała firma TEPCO, określając poziom promieniowania jako "niezwykle wysoki". Operator siłowni, zniszczonej podczas trzęsienia ziemi, zaczął spryskiwać elektrownię syntetyczną żywicą, jednak akcję trzeba było przerwać ze względu na deszcz. Zastosowanie żywicy ma m.in. zapobiec rozprzestrzenieniu się radioaktywnej chmury znad elektrowni. Z kolei ministerstwo zdrowia podało, że w wołowinie z prefektury Fukushima odnotowano podwyższony poziom radioaktywnego cezu, wynoszący 510 bekereli. Limit wynosi 500 bekereli. W czwartek rano poziom jodu-131 w wodzie morskiej w pobliżu Fukushimy I przekroczył normę 4385 razy - poinformowała japońska agencja bezpieczeństwa nuklearnego (NISA). To najwyższy poziom od rozpoczęcia pomiarów. Wicedyrektor NISA Hidehiko Nishiyama przyznał, że nadal może dochodzić do skażenia wody morskiej. Stężenie promieniotwórczego jodu nad Polską znacznie wzrosło Stężenie promieniotwórczego jodu nad Polską wzrosło kilkadziesiąt razy w porównaniu z okresem sprzed nadejścia "chmury" znad Japonii. - To wciąż bardzo daleko do poziomu szkodliwego dla ludzi - zapewnił dr Stanisław Latek z Państwowej Agencji Atomistyki. - W Katowicach stężenie jodu, w porównaniu do stanu sprzed awarii w japońskiej elektrowni Fukushima 1, jest pięćdziesięciokrotnie wyższe - powiedział rzecznik PAA dr Latek. Jak wynika z komunikatu, opublikowanego na stronie Centralnego Laboratorium Ochrony Radiologicznej, stężenie jodu-131 w powietrzu w Katowicach - zanotowane w dniach 28-30 marca - wynosiło 4631 mikrobekereli na metr sześcienny. Bekerele to jednostki radioaktywności - 1 Bq oznacza jeden rozpad promieniotwórczy na sekundę. W Łodzi urządzenia pomiarowe wykazały 8301 mikrobekereli na metr sześcienny. - Sama informacja o tym, że stężenie promieniotwórczego pierwiastka w powietrzu wzrosło, nie oznacza żadnych konsekwencji, nawet jeżeli są w to w tej chwili tysiące mikrobekereli na metr sześcienny. Trwają w całej Europie dyskusje na temat tego, jaka wartość jest rzeczywiście niebezpieczna dla zdrowia. Wstępne wnioski są takie, że chodzi o rząd tysięcy kilobekereli. Tutaj są ułamki bekerela, a tam są wielokrotności bekerela. Wciąż więc to są tysiące razy mniejsze wartości koncentracji jodu-131 od wartości grożącej jakimiś skutkami zdrowotnymi - tłumaczył rzecznik PAA. Podkreślił ponadto, że radioaktywnego jodu-131 nie trzeba się obawiać. Ten pierwiastek ma stosunkowo krótki czas rozpadu. - Okres jego połowicznego rozpadu wynosi ok. ośmiu dni. Oznacza to, że po ośmiu dniach ta koncentracja maleje o połowę, po kolejnych ośmiu znowu o połowę itd. - tłumaczył. Przy czym, jak przypomniał dr Latek, podwyższonego stężenie jodu-131 możemy się spodziewać jeszcze w ciągu najbliższych dni lub tygodni. - Japończycy jeszcze nie opanowali sytuacji. Chłodzenia (w uszkodzonej po trzęsieniu ziemi i tsunami elektrowni atomowej - PAP) wciąż nie przywrócono. Można więc sądzić, że ta emisja substancji promieniotwórczych jeszcze się nie zakończyła - powiedział. Eksperci ostrzegają równocześnie przed paniką i lekkomyślnym przyjmowaniem preparatów jodowych, które stosuje się, aby chronić tarczycę w przypadku kontaktu z dużym stężeniem jodu-131. Na stronie PAA ukazało się w środę stanowisko szefa Kliniki Endokrynologii i Terapii Izotopowej Wojskowego Instytutu Medycznego w Warszawie dr hab. Grzegorza Kamińskiego, który przestrzegał, że zażywanie takich leków bez konsultacji z lekarzem może wywołaćnadczynność tarczycy. "Stan ten, poza znacznym ograniczeniem wydolności psychofizycznej, może nawet zagrażać życiu chorych, szczególnie cierpiących na schorzenia układu sercowo-naczyniowego" - napisał Kamiński.


Nukleáris hulladéktárolót építenének egy japán város alá

A Japán délnyugati részén fekvő Genkai polgármestere pénteken jóváhagyta, hogy előzetes felmérést végezzenek annak megállapítására, hogy a város alkalmas-e nagy radioaktivitású hulladékok föld alatti tárolóhelyének megépítésére. Kövesse az Indexet Facebookon is! A Saga prefektúrában található város lesz az első olyan település, amely atomerőműnek ad otthont, ahol ilyen felmérésnek vetik alá, amely az atomenergia-termelésből származó hulladékok végleges tárolási helyének kiválasztására irányuló háromlépcsős, 20 éves folyamat kezdeti része – írja aKyodo News. A központi kormányzatnak nehézséget okozott, hogy helyszínt találjon, és csak két másik település – amelyek egyike sem ad otthont atomerőműnek – egyezett bele egy ilyen felmérésbe. A döntés meghozatalakor Shintaro Wakiyama, a város polgármestere egy sajtótájékoztatón elmondta, hogy „komolyan vette” a városi közgyűlés múlt havi szavazását a felmérés mellett, miután a helyi építőipari, éttermi és szállásadói szövetségek kérvényezték azt. Bár a genkai önkormányzati közgyűlés néhány tagja ellenezte a felmérést, a helyi szervek közül néhányan azt mondták, hogy akár 2 milliárd jen (4, 6 milliárd forint) állami támogatást remélnek, és rámutattak a helyi gazdaság számára jelentkező előnyökre. A támogatók azt is mondták, hogy a Kyushu Electric Power Co. genkai atomerőművének otthont adó városnak proaktívan együtt kellene működnie a központi kormánnyal. Wakiyama szerint az állami támogatások nem játszottak szerepet a döntésben, és kiemelte, hogy a felmérés nem feltétlenül jelenti azt, hogy Genkai lesz a hulladéklerakó végleges helyszíne. Kövesse az Indexet Facebookon is!


Iran: chcemy rozmawiać z Zachodem

Iran zadeklarował gotowość podjęcia negocjacji z Zachodem na tematswego kontrowersyjnego programu nuklearnego na podstawie wzajemnego poszanowania i bez warunków wstępnych - poinformowała państwowa telewizja irańska. Iran zadeklarował gotowość podjęcia negocjacji z Zachodem na tematswego kontrowersyjnego programu nuklearnego na podstawie wzajemnego poszanowania i bez warunków wstępnych - poinformowała państwowa telewizja irańska.- Rozmowy bez warunków wstępnych są istotą stanowiska Iranu w sprawie negocjacji na tematy nuklearne - powiedział cytowany przez telewizję przedstawiciel Teheranu w Międzynarodowej Agencji Energii Atomowej (MAEA) Ali Asghar Soltanieh.Jakdodałatelewizja, Soltanieh ogłosił gotowość Iranu do udziału we wszelkich negocjacjach z Zachodem na zasadzie wzajemnego poszanowania.Przedstawiciele irańskich władz składali podobne deklaracje już w przeszłości. Wydawało się jednak, że wewnętrzne niepokoje po lipcowych wyborach prezydenckich, kwestionowanych przez opozycję jako nieuczciwe, osłabiły szanse na podtrzymanie nuklearnego dialogu.Państwa zachodnie na czele ze Stanami Zjednoczonymi podejrzewają Iran o potajemne prowadzenie prac nad zbudowaniem broni jądrowej. Teheran twierdzi, że jego program nuklearny służy wyłącznie uzyskaniu paliwa dla elektrowni atomowych.


Robot naiel vo Fukuime roztavené palivo

Morský robot nasadený v treom reaktore japonskej jadrovej elektrárne Fukuima na snímkach zachytil útvary podobné láve. Poda odborníkov by to mohlo by jadrové palivo, ktoré sa pred iestimi rokmi roztavilo. Zemetrasenie so silou 9stupov a následná prívalová vlna cunami vyradili 11.marca 2011vo Fukuime zprevádzky chladiace systémy elektrárne, jadrá troch reaktorov sa roztavili a do vzduchu, pôdy a do mora sa uvonili rádioaktívne astice. Pouitý robot má vekos bochníka chleba a vybavený je svetlami a manévrovacou chvostovou vrtukou. Dáta zbiera pomocou dvoch kamier a dozimetra. Je spoloným dielom spolonosti Toshiba a tátneho Medzinárodného výskumného ústavu pre vyradenie jadrových zariadení zprevádzky. Na diaku ho ovláda skupina tyroch operátorov. Poda prevádzkovatea elektrárne Tokyo Electric Power (TEPCO) zachytil robot veké mnostvo útvarov pripomínajúcich lávu zjavne ide oroztavené palivo, ktoré zjadra tretieho reaktora vytieklo do tlakovej nádoby reaktora. Odborníci sa domnievajú, e spadlo na dno nádoby a teraz je pokryté zhruba iestimi metrami rádioaktívnejvody. Zachytená hmota zjavne spadla odniekia zvýky. Myslíme si, e svekou pravdepodobnosou ide oroztavené palivo. Mono je snieím zmieané, uviedol hovorca spolonosti TEPCO. Robotovi sa podarilo nazhromadi mnoho uitoných informácií, ktoré odborníkom pomôu stanovi proces, ako roztavené palivo odstráni. Tento proces by sa mal zaa vroku2020.


Ashtonová chce da ancu alím rokovaniam s Iránom

éfka zahraninej politiky EÚ Catherine Ashtonová vyjadrila dnes pripravenos na pokraovanie priamych rozhovorov s Iránom. BRUSEL. Súasne vak varovala, e Teherán v súvislosti so svojím jadrovým programom elí bezprostrednej hrozbe nových medzinárodných sankcií. "Keby ma Irán chcel priamo kontaktova a navrhnú skutoné rozhovory o otázke jadrového zbrojného potenciálu, bude mi poteením diskutova s mojimi kolegami z 3+3 a pohnú sa vpred," uviedla Ashtonová po schôdzke ministrov zahraniných vecí EÚ v Bruseli.SkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamouSkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamou Rokovací formát 3+3 zaha okrem troch - Francúzska, Nemecka a Británie - aj Rusko, ínu a USA. Turecko, ako súasný nestály len Bezpenostnej rady OSN, minulý týde naznailo, e Ashtonová sa ete pred uvalením nových sankcií pokúsi o priame rozhovory s islamskou republikou. Podmienkou na obnovenie rozhovorov je poda Ashtonovej ochota Teheránu diskutova o kúovej otázke moného vývoja jadrových zbraní v Iráne. Ashtonová poas dneného stretnutia EÚ-Turecko, ktoré sa uskutonilo po zasadnutí ministrov, poiadala tureckého diplomata Ahmeta Davutoglua, aby pomohol sprostredkova stretnutie s hlavným iránskym jadrovým vyjednávaom Saídom Dalílím. O rieenie iránskej krízy prostredníctvom rokovaní sa roky neúspene snail aj Ashtonovej predchodca Javier Solana. Zdroj: DPA


Slovinsko chce vybudova v Krku novú jadrovú elektráre

ubana 21. októbra (TASR) - Slovinsko ako jeden z najmeních tátov EÚ mení svoju energetickú politiku a v Krku pri hraniciach s Chorvátskom chce vybudova ... ubana 21. októbra (TASR) - Slovinsko ako jeden z najmeních tátov EÚ mení svoju energetickú politiku a v Krku pri hraniciach s Chorvátskom chce vybudova novú jadrovú elektráre. S jej výstavbou by sa mohlo zaa v roku 2013 veda u existujúcej elektrárne, napísali dnes noviny Dnevnik s odvolaním sa na slovinského ministra hospodárstva Andreja Vizjaka. Predpokladom pre postavenie novej elektrárne je vak vyrieenie otázky skladovania vyhoreného paliva.SkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamouSkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamou Slovinsko sa ete zaiatkom 90. rokov rozhodlo pre postupný odklon od vyuívania jadrovej energie. V Krku stojí od roku 1981 jadrová elektráre, ktorú spolone prevádzkujú Slovinsko a Chorvátsko. Reaktory kryjú asi 40 percent dopytu po elektrine v Slovinsku a budú fungova a do roku 2023. Proti elektrárni, vybudovanej americkou firmou Westinghouse, sa opakovane ozýva kritika najmä zo susedného Rakúska. Avak aj medzi Slovinskom a Chorvátskom prilo v minulosti k viacerým sporom vo veci prevádzkovania a rozdeovanie vyrobenej elektriny.


Exploze v Rusku pravděpodobně souvisí s jadernou střelou, myslí si američtí experti

Američtí experti na jaderné technologie se domnívají, že exploze a následný únik radiace v severním Rusku mohly souviset s testováním řízené střely na jaderný pohon, o které loni mluvil prezident Vladimir Putin, informovala agentura Reuters. Ruské ministerstvo obrany uvedlo, že výbuch nastal při zkoušce raketových motorů na kapalné palivo.Při čtvrtečním výbuchu podle sdělení ministerstva zemřeli dva lidé a dalších šest bylo zraněno. Ruská státní jaderná agentura Rosatom v pátek oznámila, že zemřelo pět jejích zaměstnanců.Mluvčí města Severodvinsk, které leží nedaleko testovacího místa, v prohlášení zveřejněném na internetových stránkách města uvedl, že ve čtvrtek v poledne byl zaznamenán krátkodobý nárůst radiace. V pátek ale už prohlášení na stránkách nebylo.Dva američtí experti nezávisle na sobě agentuře Reuters řekli, že při výbuchu raketových motorů na tekuté palivo by se neuvolnila radiace. Domnívají se tedy, že výbuch a únik radiace způsobila nehoda při testování jaderné rakety.„Explozi raketového motoru na tekutá paliva neprovází radiace, a my víme, že Rusko pracuje na nějakém jaderném pohonu pro řízené střely,“ řekl Ankit Panda z Federace amerických vědců.Podobně se vyjádřil také expert kalifornského Ústavu pro mezinárodní studia Jeffrey Lewis. Ten uvedl, že na základě komerčních satelitních snímků a dalších dat se domnívá, že nehoda se stala při testování řízené střely s jaderným pohonem.Vyšší úředník administrativy prezidenta Donalda Trumpa, který si přál zůstat v anonymitě, nepotvrdil, ale ani nepopřel, že neštěstí na severu Ruska by mohlo souviset s jadernou raketou. Vyjádřil se však velmi skepticky k tomu, jak událost vysvětlila Moskva.Putin se při loňském projevu v ruském parlamentu pochlubil, že Rusko úspěšně vyzkoušelo nový typ balistické rakety na jaderný pohon. V projevu prezentoval i široký rejstřík nových strategických zbraní, které podle něj žádná jiná armáda na světě nemá. Raketa na jaderný pohon podle něj byla úspěšně otestována koncem roku 2017, má neomezený dolet a odolá všem současným i budoucím systémům protiraketové a protivzdušné obrany.Rosatom v sobotu vysvětlil zpoždění v oznámení úmrtí svých pracovníků tím, že se testy konaly na mořské platformě, z níž výbuch srazil experty do moře.„Pátralo se po nich tak dlouho, dokud byla naděje, že by mohli být naživu. Až poté jsme oznámili smrt pěti pracovníků, kteří měli na starosti práce související s radioizotopovým zdrojem energie v raketě,“ uvedl Rosatom podle agentury TASS. Dodal, že při testech nastal souběh několika faktorů, „což se při zkouškách nových technologií stává často“, ale že si pracovníci byli rizika vědomi a Rosatom se postará o jejich rodiny.


Havlíček: Blok lze s EU vyjednat, byť EP má jádro za špinavé

Nový ministr průmyslu a obchodu Karel Havlíček (za ANO) je přesvědčen, že se dá s Evropskou unií vyjednat stavba nového bloku v Jaderné elektrárně Dukovany, i když Evropský parlament schválil nařízení, podle kterého patří jaderná energetika mezi špinavé zdroje. Ministr to řekl v nedělním pořadu Partie televize Prima. Hospodářské noviny (HN) ve čtvrtek napsaly, že cena nového jaderného zdroje v ČR by se měla pohybovat okolo tří set miliard korun. Chystané evropské opatření by ho však podle odborníků, které list oslovil, mohlo prodražit o jednotky až desítky miliard korun. „Evropský parlament hodlá omezit výstavbu uhelných, plynových i jaderných elektráren. Bankám, které budou jadernou elektrárnu financovat, EU nařídí, aby na tento projekt měly vyšší rezervy v hotovosti. To povede ke zdražení úvěrů,” uvedly HN. Havlíček v neděli uvedl, že budoucnost evropské jaderné energetiky je o velkém boji a lobbingu na úrovni Evropské unie ze strany států, které se bez tohoto druhu energie neobejdou. Kromě Česka jmenoval také Slovensko, Francii nebo skandinávské země. Na společném postupu v záležitosti se podle něj on a premiér Andrej Babiš (ANO) tento týden dohodli v Praze se slovenským premiérem Peterem Pellegrinim a ministrem hospodářství Peterem Žigou. „Vláda nemá jinou možnost než se pustit do rozšíření jádra. Pokud někdo vymyslí něco lepšího, nechť s tím přijde. Musíme si to odideologizovat - to není o tom, že bychom si nepřáli třeba více obnovitelných zdrojů, ale to má nějaké geografické předpoklady. Nemůžeme tady prostě dělat větrné elektrárny, jako to dělají v Německu,” dodal Havlíček. Plány na možnou stavbu nového jaderného zdroje v ČR už několik let brzdí nejasnosti o způsobu financování. Babiš loni v listopadu uvedl, že stavbu nového bloku Dukovan by měla zajistit dceřiná firma ČEZ. Stát je připraven podpořit investici tím, že ji bude garantovat jako druhý v pořadí, dodal. Letos v únoru uvedl, že stát chce kvůli plánované stavbě nového jaderného bloku uzavřít s ČEZ smlouvu. Vládní zmocněnec Jaroslav Míl v březnu řekl, že stát letos uzavře s ČEZ smlouvy dvě. První - rámcová - by podle něj mohla být připravena k podpisu v létě, druhá - řešící první etapu přípravy stavby bloku včetně tendru - do konce roku. Tento týden Babiš uvedl, že optimálním řešením pro stavbu nových bloků v Česku by byly jaderné modulární zdroje menšího výkonu. Havlíček se v neděli také opětovně vyjádřil k problematice mobilních dat. Podobně jako premiér Babiš označil za aroganci kvalitu zpracovaného materiálu o reálných cenách mobilních dat, který vládě dodala Asociace provozovatelů mobilních sítí (APMS). Možné vyšší zdanění operátorů, o kterém dříve mluvil premiér, označil za finální řešení, které se dá provést ve chvíli, kdy všechny nástroje a vyjednávání o nižších cenách za data selžou. Trh se podle něj začíná rozpohybovávat, operátoři chtějí jednat. „Jsem bytostně přesvědčený, že během několika měsíců - už z psychologického důvodu - se začnou ceny posouvat níže,” dodal.


Zagadkowa decyzja UE po katastrofie

Unia Europejska podwyższyła normy promieniowania dla żywności sprowadzanej z Japonii, po awarii elektrowni jądrowej w Fukushimie. Są takie same jak te, które zastosowano po katastrofie w Czarnobylu. Różnica polega jednak na tym, że w 1986 roku została skażona cała Europa i cała produkowana na jej terenie żywność. Tym razem nie było takiego zagrożenia. Dlaczego więc normy zostały podniesione? Dla niektórych produktów żywnościowych i pasz normy te podwyższono nawet 10-krotnie. Przepisy te były jednak tak sformułowane, że mało kto zwrócił na nie uwagę. Na alarm uderzyła jednak niemiecka organizacja konsumentów, zajmująca się ochroną żywności i zawiadomiła media. Po tygodniu Bruksela uległa i przywróciła bardziej restrykcyjne przepisy. Tak jak zaraz po awarii w Fukushimie zrobiły to USA i Chiny, nakładając na żywność z Japonii embargo. Skutki i rozmiar skażenia po awarii w Japonii nie są do końca znane. Jednak specjaliści gwarantują, że nie dorówna on temu, co spowodowała katastrofa w Czarnobylu 25 lat temu. Nie została także rozstrzygnięta kwestia, czy skali zniszczeń takiej, z jaką mamy do czynienia w elektrowni w Fukushimie nie dało się uniknąć. Aby narysować mapę terytorialnego zasięgu i skali skażenia po awarii w Fukushimie potrzeba jeszcze czasu. Nie da się także robić analogii z tym, co pozostawiła po sobie radioaktywna chmura znad Czarnobyla. Polska również ma swój najbardziej napromieniowany obszar - kilkadziesiąt razy bardziej niż reszta kraju. Mimo to, ludzie zbierają tam cały czas grzyby i jagody, bo jest to teren bardzo w nie obfity. Co to za obszar? Dlaczego właśnie tam doszło do tak dużego skażenia? O tym w dzisiejszym Superwizjerze TVN o 23.30. (TSz)


Lithium nejsou jen baterie do mobilů, ale také fúzní reaktory nebo bomby

Domácí politická scéna se vášnivě pře o lithium. V souvislosti s jeho zásobami pod Krušnými horami a budoucí těžbou se nejčastěji hovoří o využití při výrobě baterií, kde jde o klíčový prvek. Jeho využití je však mnohem širší. Našli bychom ho i v takových oblastech, jako jsou fúzní reaktory, které by se mohly v budoucnu stát zdrojem čisté energie, či vodíkové bomby. Na rozdíl od bomb je nicméně vývoj fúzních reaktorů stále ještě v plenkách. Jeden z nich se staví v rámci mezinárodního projektu ITER ve francouzském výzkumném středisku Cadarache nedaleko Marseille. Na vývoji mezinárodního termojaderného experimentálního reaktoru ITER, který by prokázal možnost výroby energie z vodíku, se v roce 2006 dohodly EU,Japonsko, USA,Rusko,Čína, Jižní Korea aIndie. Zařízení mělo být uvedeno do provozu již loni, ale vypadá to, že nebude v provozu dříve než v roce 2019. Klíčovým prvkem je v tomto případě izotop lithia 6Li, který tvoří přibližně sedm procent přírodního lithia. Izotop může být použit pro výrobu izotopu vodíku (tritia), který je spolu s deuteriem palivem pro fúzní reaktory. Stejná reakce, při které pomocí lithia vzniká tritium, pak probíhá i při výbuchu štěpné bomby, která je prvním stupněm vodíkové bomby a slouží k dosažení extrémní teploty nutné pro zahájení fúze. „Technologii výroby tritia z 6Li zvládly veškeré země, vlastnící vodíkovou bombu. Rovněž země, které pracují na řízené jaderné fúzi, nutně tritium potřebují. Samozřejmě, protože z hlediska různých mezinárodních smluv jde o dost delikátní záležitost (podobně jako třeba obohacování štěpného materiálu), tak kromě USA a Ruska se pokrokem jaderných technologií moc nechlubí,“ řekl profesor František Cvachovec z katedry matematiky a fyziky Fakulty vojenských technologií Univerzity obrany Brno. Podle docenta Jana Mlynáře z katedry fyziky Fakulty jaderné a fyzikálně-inženýrské ČVUT je výroba tritia možná i v Česku, ale pouze v minimálním množství. „Výroba tritia je v Čechách zvládnutá jen ve stopovém množství, nejvydatnějšími zdroji tritia jsou těžkovodní štěpné reaktory na přírodní uran, využívané vKanaděa v Rumunsku. Stále je ale tritia pro potřeby mírového využití termojaderné fúze (už jen na nastartování reaktoru!) dost málo, a navíc když ho koupíte, tak ono se vám rozpadá,“ zdůraznil Mlynář. Tritium je podle něj i tak ve vztahu k termojaderným elektrárnám někdy považováno z vojenského hlediska za mírně citlivý prvek, protože ho některé jaderné neboli štěpné bomby používají ke zhruba řádovému znásobení účinku. I bomba, do níž bylo místa lithia přidáno přímo tritium, je však stále řádově slabší než vodíková bomba. Podmínkou nutnou pro obě technologie je zvládnutí výroby jaderné bomby. Z tohoto úhlu pohledu by mohly být problematické tzv. hybridní reaktory, ve kterých by fúze měla být zdrojem neutronů pro štěpení. Současně by však mohly využívat i přírodní uran nebo dokonce přeměňovat vyhořelé jaderné palivo a sloužit tak zároveň k výrobě materiálů pro jaderné bomby. Takto složitá zařízení jsou nicméně zatím v nedohlednu stejně jako technologie malých fúzních reaktorů. I přes využití lithia v takových bombách, ať již ve formě čistého lithia, nebo jako surovina pro výrobu tritia, si však Mlynář nemyslí, že by bylo možné lithium označit za vojensky strategickou surovinu, jako je například uran. Vzhledem k současné rostoucí potřebě akumulátorů je strategický spíše v průmyslové oblasti. „Lithium je lehký prvek a tím pádem jsou jeho zdroje relativně rovnoměrně geograficky rozložené například ve srovnání s ropou nebo s uranem, vyskytuje se i v mořské vodě. Výhodou našich zásob je, pokud vím, spíše jeho velká koncentrace než jeho vzácnost. Uran je proti tomu relativně vzácný,“ dodal Mlynář.


Obama: Amerika erőt alkalmaz Irán ellen, ha szükség lesz rá

A diplomáciának van még rá ideje, hogy eltérítse Iránt a nukleáris fegyver beszerzésének szándékától, ám ha szükség lesz rá, az Egyesült Államok tétovázás nélkül az erő alkalmazásához nyúl majd - jelentette ki Barack Obama amerikai elnök az Egyesült Államok legjelentősebb Izrael-barát lobbiszervezete, az AIPAC washingtoni tanácskozásán. Kövesse az Indexet Facebookon is! "Irán vezetőinek tudniuk kell, hogy az én politikám nem az elszigetelésre irányul, az én politikám célja annak megakadályozása, hogy Irán nukleáris fegyverhez jusson" - mondta az elnök. "Nem tétovázok majd, hogy amikor szükséges, erőt alkalmazzak az Egyesült Államok és érdekei védelmében" - hangsúlyozta Barack Obama. Az elnök ugyanakkor arra figyelmeztetett, hogy "túl sok meggondolatlan" kijelentés hangzott el a háborúval kapcsolatban, ami csak Teheránnak vált hasznára és felhajtotta az olaj árát. Obama arra kérte az Irán ellen az egyoldalú csapás lehetőségét mérlegelő Izraelt: hagyjon több időt a szankcióknak arra, hogy kifejtsék a hatásukat. "Egyetlen izraeli kormány sem tűrheti el, hogy nukleáris fegyver kerüljön egy olyan rendszer kezébe, amely tagadja a holokausztot, amely azzal fenyeget, hogy letörli Izraelt a térképről és amely olyan terrorista csoportokat támogat, amelyek Izrael megsemmisítése mellett kötelezték el magukat" - szögezte le Obama, elismerve Izraelnek az önvédelemhez való jogát, amelyet - mint azt az elnök a beszédében aláhúzta - Washington azzal támogat, hogy hozzájárul a zsidó állam katonai fölényének megőrzéséhez. Obama ugyanakkor türelemre intett, megemlítve egyebek között, hogy Európa júliustól felfüggeszti iráni olajvásárlásait. "Erősen hiszem, hogy a - nyomásgyakorlással megtámogatott - diplomáciának van lehetősége a sikerre" - nyomatékosította az amerikai elnök. Emlékeztetett rá, hogy az Egyesült Államok "minden egyes esetben", a gázai háborúról készített Goldstone-jelentéstől kezdve, a "békeflottilla"-incidenseken át, a cionizmus rasszizmusként való megbélyegzésének megakadályozásáig, mindig kiállt Izrael mellett. Kitért annak felidézésére is, hogy az ENSZ közgyűlésében kijelentette: a tartós közel-keleti béke alapja csakis Izrael legitimitásának és biztonsági érdekeinek elismerése lehet. Barack Obama hangsúlyozta, hogy az Egyesült Államokban mindkét nagy párt támogatja Izraelt és az ezzel ellentétes állítások azzal magyarázhatók, hogy Amerika választási évben van. Az AIPAC (American Israel Public Affairs Committee, Amerikai Izraeli Közügyi Bizottság) konferenciáján Mitt Romney, Rick Santorum és Newt Gingrich, azaz a Republikánus Párt négy talpon maradt elnökjelölt-aspiránsa is felszólal majd. Az amerikai elnök hétfőn a Fehér Házban fogadja majd Benjámin Netanjahu izraeli miniszterelnököt, aki a találkozó után szintén felszólal majd az AIPAC tanácskozásán. "Az iráni egy gonosz, kegyetlen és erkölcsileg korrupt rendszer" - mondta a lobbicsoport washingtoni fórumán Simon Peresz izraeli elnök. "Számunkra mindig a béke az elsődleges opció, de ha harcra kényszerülünk, higgyék el: győzni fogunk." Kövesse az Indexet Facebookon is!


Radioaktív anyagot szállított egy amerikai

Kazahsztánban őrizetbe vettek egy amerikai állampolgárt, akinek radioaktív anyag volt az úti poggyászában. Az 55 éves férfi a kazahsztáni Almatiból a szomszédos Üzbegisztán fővárosába, Taskentbe készült repülni. Csomagjában öt "sugárforrást" találtak. Öt év börtön várhat rá, ha bűnösnek találják nukleáris anyag csempészésében.


Atomowy autobus promuje energię jądrową

Atomowy autobus zainaugurował na Uniwersytecie Warszawskim swoją podróż po Polsce. W ciągu dwóch tygodni to mobilne laboratorium odwiedzi 12 ośrodków akademickich propagując wiedzę o energetyce jądrowej. Celem projektu "Atomowy Autobus — Mobilne Laboratorium" Fundacji Forum Atomowe jest przekazywanie wiedzy na temat pokojowego wykorzystania energii jądrowej i uświadamianie społeczeństwu, że energia jądrowa może być ekologiczna i bezpieczna. — Taka akcja w chwili, gdy rząd planuje budowę pierwszej elektrowni atomowej w Polsce jest konieczna — powiedział Łukasz Koszuk, prezes Fundacji Forum Atomowe. Koszuk zaznaczył, że Polacy dopiero zaczynają dyskusję na temat energii jądrowej, a do tego potrzebna jest rzetelna wiedza i to dotycząca trudnej dziedziny. Jego zdaniem, wątpliwości wielu Polaków ma rozwiać właśnie atomowy autobus. — Stanowisko atomowego autobusu podzielone jest na dwie przestrzenie — powiedział Koszuk. — Tematem pierwszej jest ochrona radiologiczna i promieniotwórczość. Tutaj pokażemy, że promieniowanie jest wszędzie i że jest bezpieczne, jeśli bezpiecznie się z nim obchodzimy — wyjaśnił. W tej części uczestnicy będą mogli się dowiedzieć, co dzieje się w naszym ciele wystawionym na silne promieniowanie, zbadać promieniowanie ziemi i trawy z Czarnobyla czy zobaczyć, że promieniują przedmioty codziennego użytku. Druga część stanowiska poświęcona jest ściśle energetyce jądrowej. Można tam zobaczyć m.in. makietę elektrowni jądrowej czy model porównujący ilość paliwa zużywanego przez elektrownię jądrową i węglową. — Badania Unii Europejskiej wykazały, że obok energii wiatrowej i wodnej właśnie energia jądrowa jest najczystsza i najbezpieczniejsza dla człowieka oraz środowiska — powiedział doc. Andrzej Strupczewski z Instytutu Energii Atomowej Polakom, ekspert międzynarodowej agencji energii atomowej w Wiedniu. — W Polsce będą budowane tylko reaktory trzeciej generacji albo nowsze, które są bardzo bezpiecznymi reaktorami — wyjaśnił ekspert. — Reaktor, który wybuchł w Czarnobylu był przystosowany do zadań zarówno pokojowych, jak i wojskowych — mógł produkować pluton. W związku z tym był niestabilny — zaznaczył. Strupczewski zaznaczył, że nawet przy błędach, jakie operatorzy popełnili w Czarnobylu, reaktor, który powstanie w Polsce po prostu by się wyłączył. — Nasze reaktory będą inne niż czarnobylskie i taka awaria jak tamta nie może się u nas zdarzyć — dodał. Przyznał, że Polska nie jest jeszcze gotowa do budowy elektrowni atomowej, ale jest gotowa do podjęcia programu przygotowań. — Musimy przygotować wszystko: przepisy, kadry, przemysł, znaleźć lokalizację. Jest przed nami mnóstwo zadań — powiedział Strupczewski. Spodziewa się on, że program przygotowań potrwa nie krócej niż 10 lat. Po Warszawie kolejnymi przystankami na trasie Atomowego Autobusu będą ośrodki akademickie w Toruniu, Koszalinie, Szczecinie, Poznaniu, Wrocławiu, Łodzi, Katowicach, Krakowie, Rzeszowie, Kielcach i Lublinie. Patronat medialny na akcją objął serwis Nauka w Polsce http://www.naukawpolsce.pap.pl), gdzie będą publikowane relacje z podróży autobusu. Informacje o projekcie można też znaleźć na stronie Fundacji: http://www.forumatomowe.org/index.htm.


Itt vannak az újabb lépések: a németek és a lengyelek a világháborút készítik elő

Az ukránok többsége már szívesen fogadná, ha az országnak lenne atomfegyvere. Mindez azért elborzasztó, mert akár atomháborúhoz is vezethet, ha Ukrajna atomfegyvert kapna. Miközben Magyarország egyértelműen a béke pártján áll és minden diplomáciai erejével a tárgyalások újbóli megkezdését szorgalmazza Oroszország és Ukrajna között, a Nyugat egyre egyértelműbben törekszik a háború fokozására. Amióta pedig Emmanuel Macron a nyugati katonák Ukrajnába küldéséről beszélt, egyre inkább úgy tűnik, már szándékosan provokálják egy újabb világháború kirobbanását. A lengyel miniszterelnök, Donald Tusk szerint Európában készülni kell a háborúra. Az ukránok többsége támogatja, hogy visszaállítsák az ország nukleáris csapásmérési képességeit – derült ki egy friss közvélemény-kutatásból, melyet azn.ua ukrán portálidézett. A felmérés szerint a válaszadók 54,4 százaléka vélekedett úgy, hogy csak nukleáris fegyverrel lehetne garantálni az ország biztonságát. AMagyar Nemzetáltal szemlézett cikk több érdekességre is rámutatott, például arra, hogy a legmagasabb arányban, majd kétharmadnyian a déli országrészben, a legkevesebben, 47,1 százaléknyian a középső területeken támogatták a nukleáris fegyverkezést. A háború által leginkább érintett keleti régióban 50,9 százaléknyian, míg a frontvonaltól legtávolabbi nyugati határnál 62 százaléknyian sorakoztak fel az ötlet mögé. A felmérést bemutató szakértő arról is beszámolt, hogy a 2022-ben kezdődő invázió óta gyökeresen megváltozott az emberek véleménye ebben a kérdésben. Fehéroroszország felkészült egy háborúra Kedden egyébként hazája békés mivoltát hangsúlyozta Aljakszandr Lukasenka fehérorosz elnök Hrodna városában tett látogatása alkalmával a lengyel-litván-fehérorosz hármashatár közelében. Nincs szükségünk arra, hogy másokat fenyegessünk. Nem akarunk idegen területeket – jelentette ki a fehérorosz elnök, akit a hivatala idézett. „Ne higgyenek senkinek, hogy harcolni akarnánk!” – hangsúlyozta Lukasenka egy kórház alapkövének letételekor. Mindazonáltal kijelentette: Nyíltan megmondom, hogy felkészülünk egy háborúra. Mint mondta, Fehéroroszország felkészíti hadseregét arra az eshetőségre, ha megtámadnák. Lukasenka szerint úgy tűnik, hogy a szomszédos Lengyelország és Litvánia háborús előkészületeket tesz azzal, hogy lövészárkokat ásnak és tankcsapdákat készítenek a határaik mentén, illetve támadófegyvereket szereznek be. Hrodna lakosaihoz intézve szavait Lukasenka kijelentette:„Hozzánk tartoztok. Senkinek sem engedünk át titeket”. Hrodna a két világháború között Lengyelország területéhez tartozott. Fehéroroszország kedden háromnapos hadgyakorlatot kezdett az Ukrajnával, valamint az Európai Unió két tagállamával, Litvániával és Lengyelországgal közös határai mentén. A fehérorosz védelmi minisztérium Telegramon azt közölte, az ország nyugati részén lévő Hrodna és a keleti régióban lévő Homel környékén indított manőver célja a térségek védelmének megerősítése, valamint egy esetleges szükségállapot esetén történő műveletek szimulálása. A németek óriási mennyiségű lőszert küldenek Ukrajnának Kedden kiderült az is, hogy Németország 180 ezer tüzérségi lőszert küld Ukrajnának, összesen 576 millió euró (227 milliárd forint) értékben. Berlin a Csehország által indított azon kezdeményezés keretében küld lőszert Ukrajnának, amely a világ különböző országaiból beszerzett mintegy 800 ezer lőszer finanszírozását biztosítaná Ukrajna számára – közölte a tárca. A kezdeményezésben eddig összegyűlt lőszermennyiségnek eddig 40 százalékát adta Berlin. Oroszország ukrajnai háborúja jelenlegi szakaszában az ukrán hadsereg egyik legnagyobb nehézségét a lőszerhiány jelenti. A szemben álló felek ugyanis egyre intenzívebben ágyúzzák egymást a mintegy ezer kilométer hosszú fronton. Márciusban Boris Pistorius német védelmi miniszter 478 millió eurónyi (188,4 milliárd forint), a cseh kezdeményezéstől független segélyszállítmányt jelentett be Ukrajna javára, a tárca szóvivője pedig ezzel kapcsolatban kedden rámutatott arra, hogy így a Kijevnek szánt berlini adományok összértéke meghaladja az egymilliárd eurót. Mérföldkő volt Oroszország és a Nyugat közötti kommunikációban, amikor Emmanuel Macron francia elnök nemrégiben bejelentette: nem zárható ki annak lehetősége, hogy nyugati országok szárazföldi csapatokat küldjenek Ukrajnába. Macron azt is mondta – a Nyugat nevében –, hogy mindent meg kíván tenni annak érdekében, hogy Oroszország ne kerülhessen ki győztesként a konfliktusból. Franciaország csapatai Ukrajnában lesznek, én vagyok Franciaország elnöke, és én döntök –erősítettemeg később. Az orosz védelmi minisztérium azonnal reagált a hírre, és sietett közölni: értik az üzenetet, egyúttal arra figyelmeztetnek, hogy az ukrajnai „különleges hadművelet” során eddig összesen 5962 külföldi „zsoldost” öltek meg a fronton, köztük 147 franciát. Hozzátették: az újabb francia katonák számára is lesz elég koporsó. Sietett Macronhoz csatlakozni Donald Tusk és külügyminisztere, Radoslaw Sikorski is. Utóbbi leszögezte: ő sem tartja elképzelhetetlennek a NATO-erők ukrajnai bevetését. „Üdvözlöm Emmanuel Macron francia elnök kezdeményezését" – erősítette meg az X platformon (korábban Twitter). Szerinte a nyugati katonák már ott is vannak Ukrajnában, Macron javaslata pedig azt jelenti, hogy „Putyinnak kell félnie, ahelyett, hogy mi félnénk Putyintól” – közölte. Hogy kinek kell félnie kitől, az egyelőre még nem dőlt el, az azonban bizonyos, hogy reális számítások szerint a jelen helyzetben Európa alig több mint 20 ezer katonát lenne képes mozgósítani és felszerelni erre a célra. „Ha a francia, a brit és a német hadsereget összeszedjük, akkor összesen 20–30 ezer menet- és harcra kész katonát tudnak talán összeszedni, és őket sem biztos, hogy fel tudják szerelni” – fogalmazott a témával kapcsolatban podcastjábanKiszelly Zoltán. A francia államfő mindenesetre nagy erőkkel igyekszik meggyőzni Olaf Scholz német kancellárt, hogy nagy hatótávolságú Taurus rakétákat adjon Ukrajnának. Az ukránok sok reményt fűznek ehhez, de azt is hangoztatják, hogy Németországnak és Franciaországnak olyan fegyvereket és felszereléseket kellene biztosítania számukra, amelyek segítenek az Oroszország elleni háborúban. A finn külügyminiszter és a cseh elnök sem zárná ki nyugati csapatok Ukrajnába küldését, a lett elnök pedig nyíltan beszél Oroszország elpusztításáról. Az észt miniszterelnök szerint pedig folytatni kell a háborút Moszkva kimerüléséig; Donald Tusk lengyel miniszterelnök pedig azt mondta: a béke ideje lejárt Európában, háború előtti időket élünk. A franciák már le is buktak Az orosz hírszerzésnek adatai vannak arról, hogy Franciaországban már felkészítés alatt áll egy Ukrajnába vezénylendő katonai kontingens, amely kezdetben mintegy kétezer fős lesz – közölte Szergej Nariskin, az orosz Külső Hírszerző Szolgálat (SZVR) igazgatója ezen a héten. „Franciaország jelenlegi vezetése semmibe veszi az egyszerű franciák halálát és a tábornokok aggodalmait. Nariskin a TASZSZ hírügynökség által ismertetett állásfoglalásában arra is figyelmeztetett: ez az alakulat az orosz fegyveres erők támadásainak kiemelt legitim célpontjává válik. Az oroszok sosem titkolták, hogy célpontként tekintenek minden zsoldosra, aki az ukránokat erősíti. Ez a „bánásmód” vár tehát minden nyugati katonára, akit vezetőik a frontra küldenek. Macron önző módon sodorná veszélybe Európát Emmanuel Macron francia elnök hátborzongató kijelentéséhez tehát nem igazán vannak meg a katonai feltételek, mégsem aggódik amiatt, hogy esetleg világháborúba sodorja a kontinenst. A lényeg, hogy Európa „védelmezőjének" szerepében tetszelegjen, és ezzel javítson valamennyit a zuhanó népszerűségi mutatóin. Brüsszel már hadigazdaságra állítaná át a kontinenst A háborúsfeszültség szítása Brüsszelbenis gőzerővel folyik, Charles Michel, az Európai Tanács elnöke szerint ideje, hogy Európa felkészüljön a háborúra és átálljon a hadigazdaságra. Szavai egybevágnak Ursula von der Leyen februári kijelentésével, amikor a bizottsági elnök szintén arról beszélt: Európának fel kell készülnie a háborúra. Európa vezetői közben az uniós csúcsra készülnek, ahol Ukrajna támogatása és a fegyverkezés lesz a fő téma. Több tagállam szeretné elérni, hogy az Európai Befektetési Bank mostantól a fegyvervásárlásokra is adhasson hitelt. Vita várható a befagyasztott orosz vagyon profitjáról is, ugyanis Ursula von der Leyen, az Európai Bizottság elnöke azt javasolja: ebből is lehessen Ukrajnát támogatni és fegyverkezni. A Politico szerint pedig több nyugati szövetséges a sorkatonaság bevezetésén gondolkodik. A brüsszeli lap felidézi: csökken a nyugati katonák száma, ezért Dániában a nőknek is kötelező lesz a katonai szolgálat. De mások mellett Horvátország, Lengyelország és Németország is a fegyveres erők létszámnövelésén dolgozik. Németországban ráadásul már az iskolákban is a háborúra készülnek. A közmédia berlini tudósítója azt mondta: az oktatási miniszter nemrég felszólította a tanárokat, hogy a diákokat készítsék fel egy esetleges háborúra.


Riceová: Jen idiot by věřil Severokorejcům

USA chtějí, aby do země přijeli mezinárodní inspektoři * Riceová reagovala na kritiku, že s Bushem příliš důvěřovali Kim čong-ilovi
* Severní Korea zničila část svého jaderného reaktoru
* USA chtějí, aby to na msítě ověřila mezinárodní inspekce Washington- Přesně měsíc ještě zbývá ve funkci americké ministryni zahraničí Condoleezze Riceové. Po 20.lednu, kdy v Bílém domě začne úřadovat nový prezident Barack Obama, se vrátí na univerzitu a stane se z ní profesorka mezinárodních vztahů. Jedním z problémů, které Riceová po boku George Bushe řešila, byl severokorejský jaderný program. Dnes se k němu možná naposledy vyjádřila a sáhla při tom ke značně nediplomatickému slovníku. Důvody, proč USA trvají na důkladném ověření demontáže severokorejských jaderných zařízení, shrnula do krátké věty: „Jen idiot by věřil Severokorejcům."Odtřelování chladící věže na severokorejském jaderném reaktoru v Jongbjonu | Foto: Reuters Jadrnou větu použila při setkání se studenty na půdě Rady pro zahraniční vztahy. Reagovala na kritiku některých zahraničněpolitických jestřábů a konzervativců, kteří tvrdí, že Bush byl při jednáních se severokorejským diktátorem Kim Čong-ilem příliš smířlivý. A důvěřivý. „Nikdo nevěří Severní Koreji. Kdo by jí věřil ? To by musel být úplný idiot," zopakovala. Pchjongjang odpálil v řijnu 2006 svoji první jadernou bombu. Podzemní zkouška ale podle expertů a dostupných zpravodajských informací nebyla úspěšná. Prezident Kim Čong-il pak souhlasil, že jaderný reaktor a veškerá zařízení potřebná k výrobě dalších bomb zlikviduje výměnou za zahraniční ekonomickou pomoc a za záruky, že USA na jeho zemi vojensky nezaútočí. Severní Korea už demontovala část reaktoru a odstřelila chladící věž. Američané však chtějí, aby vše na místě prověřili mezinárodní inspektoři. Ty ale Kim Čong-il zatím odmítá do země vpustit.


Juenko: Oblas okolo ernobyu treba oivi

KYJEV 25. apríla (SITA/AP) - Neobývanú a kontaminovanú oblas okolo znienej jadrovej elektrárne ernoby treba oivi, povedal v stredu ukrajinský prezident Viktor Juenko v predveer 21. výroia najväej ... KYJEV 25. apríla (SITA/AP) - Neobývanú a kontaminovanú oblas okolo znienej jadrovej elektrárne ernoby treba oivi, povedal v stredu ukrajinský prezident Viktor Juenko v predveer 21. výroia najväej jadrovej katastrofy v histórii.SkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamouSkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamou Po výbuchu 4. reaktora atómovej elektrárne v ernobyle 26. apríla 1986 zasiahol rádioaktívny oblak Európu. Sovietska vláda musela z oblasti evakuova 300 000 udí. 30-kilometrová zóna okolo elektrárne je odvtedy uzavretá pre verejnos. "Som presvedený, e ernobyská oblas znovu oije," povedal Juenko. "Túto oblas treba revitalizova," zdôraznil ukrajinský prezident poas prednáky, ktorú naivo vysielala ukrajinská tátna televízia. Povedal tie, e si elá, aby v oblasti vzniklo medzinárodné výskumné centrum, ktoré by tudovalo následky tragédie spred 21 rokov. "Mali by sme sa na ernoby pozera s vyhliadkami do budúcnosti, a nie s pocitom, e je to ukrajinská oblas, ktorá bola vymazaná z mapy a na ktorú musíme zabudnú." Po havárii jadrovej elektrárne v ernobyle zomrelo v prvých dvoch mesiacoch 31 udí na akútne ochorenia vyvolané rádioaktivitou. Svetová zdravotnícka organizácia WHO predpokladá, e na následky rakoviny vyvolanej ernobyskou radiáciou zomrie 9300 udí.


Stát si od ČEZ i letos vezme desítky miliard

Dividenda a daň z neočekávaných zisků. Největší energetická společnost ČEZ, v níž stát drží podíl sedmdesát procent, díky nim přinese do rozpočtu desítky miliard korun. Valná hromada rozhoduje v Kongresovém centru v Praze o výši dividendy z loňského čistého zisku očištěného o mimořádné vlivy ve výši bezmála 35 miliard korun. Představenstvo firmy v květnu navrhlo rozdělit mezi akcionáře osmdesát procent ze zisku, což odpovídá padesáti dvěma korunám na akcii. Byla by to třetí nejvyšší dividenda v historii firmy. Celkově se má na dividendách vyplatit 28 miliard. Stát na rozdíl od loňska nepodal protinávrh na vyšší dividendu a dostat by tak měl přes devatenáct miliard. Minulý rok prostřednictvím ministerstva financí na valné hromadě prosadil výplatu celého zisku ve výši 78 miliard a při rekordní dividendě 145 korun na akcii si přilepšil o padesát čtyři miliard korun. Na dani z neočekávaných zisků, takzvané windfall tax, podle ministra financí Zbyňka Stanjury (ODS) letos ČEZ odvede nejméně 17 miliard korun, samotná firma ale podle finančního ředitele Martina Nováka očekává, že na ni v tomto roce vydá 25 až 32 miliard. Loni to bylo třicet miliard korun. Právě windfall tax se stala trnem v oku menších podílníků firmy. Ti založili spolek Minoritní akcionáři ČEZ, který má bránit jejich práva. Vadí jim i to, že podle jejich názoru stát svými kroky snižuje hodnotu firmy. Podle těchto akcionářů už není pro windfall tax důvod, protože stát letos nevydává na pomoc spotřebitelům s drahými energiemi žádné peníze, a tudíž nepotřebuje  dodatečné zdroje v podobě mimořádné daně. „Vadí nám to, že jsme jediná země v Evropské unii, kde má zdanění pro účely energetické krize v letech 2022 s 2023 pokračovat i letos a příští rok, což je nepřiměřené zatížení akcionářů ČEZ. Chápeme, že stát musel vybrat peníze související s krizí, a nebránili jsme se odvodům v roce 2023. Letos a příští rok to ale považujeme za velký podraz,“ prohlásil minoritní akcionář Michal Šnobr. Dodal, že pokud si stát bere od ČEZ peníze, měl si je brát čistým způsobem dividendou a tu vyplatit všem. „A ne udělat to, že si vezme část dividendy a zbytek z daně, kterou získá ze sta procent, a minoritní akcionáři nedostanou nic. To pokládáme za podvod,“ dodal. Účast na valné hromadě ČEZ je srovnatelná s minulým rokem. Při pondělním  zahájení bylo podle generálního ředitele firmy Daniela Beneše na místě asi 450 akcionářů. Energetická firma také předminulý týden seznámila vládu s vyhodnocením tendru na stavbu až čtyř jaderných bloků. Soutěže se účastní francouzská EDF a jihokorejská KHNP. Jeden blok by podle analytiků mohl stát od 250 miliard až přes 400 miliard. Vláda by měla jméno vítěze oznámit v polovině července. Podle Šnobra si ale ČEZ takovou investici nemůže dovolit. „Pokud chce stát stavět tři až čtyři jaderné bloky, je to mimo finanční možnosti ČEZ. Tržní kapitalizace firmy je dnes kolem pěti set miliard korun. A jeden blok by mohl stát mezi 500 až 800 miliardami,“ tvrdí. „Na první pohled je zřejmé, že společnost s touto tržní kapitalizací si na sebe toto nemůže vzít,“ dodal.


Zeman v Rakousku: Euro je garancí pro exportéry

Zeman se rovněž vyslovil pro hlubší ekonomickou spolupráci mezi Českem a Rakouskem Vídeň- Hlavní výhodou zavedení jednotné evropské měnyeuroje ochrana před útoky finančních trhů na národní měnu. V projevu před podnikateli ve Vídni to ve středu prohlásil český prezidentMiloš Zeman, jenž nedávno uvedl, že Česko by se mohlo členem eurozóny stát během pěti let. Zeman se rovněž vyslovil pro hlubší ekonomickou spolupráci mezi Českem a Rakouskem. "Nemyslím si, že hlavním důvodem pro euro jsou transakční náklady. Hlavním argumentem pro euro je, že euro je kromě amerického dolaru a možná japonského jenu měnou, na kterou spekulanti nedokážou úspěšně zaútočit," řekl Zeman, jenž ve středu končí dvoudenní návštěvu Rakouska. Český prezident připomněl aktivity finančníka George Sörösa, který v 90. letech vydělal na poklesu britské libry. "Soros se stal milionářem právě po těchto spekulacích," poznamenal Zeman. Euro podle něj dává exportérům jistou garanci, že podobné spekulace nebudou úspěšné. "Každý, kdo říká, že národní měna je faktorem stability, nechápe, že je vcelku možné, že se může objevit nový Soros. V takové situaci bude (národní) měna zničena," řekl. V alpské republice se na rozdíl od Česka platí eurem. Česká vláda konkrétní datum vstupu země do eurozóny dosud nestanovila.  Zeman před podnikateli prohlásil, že by uvítal prohloubení ekonomické spolupráce obou zemí. Obchodní bilance mezi Českem a Rakouskem loni mírně poklesla na 9,4 miliardy eur. Rok 2011 byl ale rekordní, vzájemný obchod poprvé dosáhl deseti miliard eur. Český prezident naznačil, že dokončení chybějícího dálničního spojení mezi Brnem a Vídní, stejně jako mezi Českými Budějovicemi a Lincem, by mohlo urychlit zapojení soukromého kapitálu v rámci takzvaných PPP projektů, při kterých investoři stavbu postaví a stát ji pak postupně splácí. Zeman také podpořil myšlenku vybudování vodního koridoru Dunaj-Odra. Zeman před podnikateli v nadsázce prohlásil, že Česko uzavře jadernou elektrárnu Temelín, pokud Rakušané pronajmou ČR svou atomovou elektrárnu v Zwentendorfu, která na základě výsledků referenda konaného v roce 1978 nebyla uvedena do provozu. "Jsem první, kdo přišel s myšlenkou, že odstavíme Temelín, naši elektrárnu s novými bloky, a že vy nám pronajmete Zwentendorf," řekl Zeman. Vzápětí ovšem dodal, že nyní by k takové transakci došlo jen stěží, protože zařízení elektrárny v Zwentendorfu bylo mezitím demontováno.  Vídeň dlouhodobě kritizuje jadernou energetiku; rakouští odpůrci atomu v minulosti na protest proti temelínské elektrárně organizovali demonstrace a blokády česko-rakouských hraničních přechodů. Projevem před podnikateli Zeman ukončil oficiální program své dvoudenní návštěvy Rakouska. V úterý český prezident jednal kromě jiných se svým rakouským protějškem Heinzem Fischerem, ve středu dopoledne se sešel s předsedkyní rakouské Národní rady, dolní komory parlamentu, Barbarou Prammerovou.


Severní Korea prý pomáhá Syřanům s jadernou zbraní

Bush o tom chce informovat kongresmany Washington -Severní Korea prý tajně spolupracuje se Sýrií na blíže neurčeném jaderném programu. Ve čtvrtek by o tom alespoň měla Bushova administrativa informovat kongresmany. O spolupráci obou zemí spekuloval již list The New York Times poté, co Izrael za nevyjasněných okolností loni v září bombardoval cíle v Sýrii. Podle médií šlo o reaktor schopný obohacování uranu, a tím i získávání jaderných hlavic. Nálet byl proveden na základě satelitních snímků, židovský stát ale žádné podrobnosti nezveřejnil. Čtěte více:Izraelský útok na Sýrii mířil na reaktor Pokud se nová podezření potvrdí, bude to znamenat vážnou ránu pro mírný pokrok v kontrole severokorejského atomu. Pchjongjang totiž souhlasil se zastavením vývoje svého jaderného programu výměnou za humanitární pomoc. Čtěte více:KLDR a MAAE se dohodly, jak zastavit jaderný program Komunistický režim na severu Koreje byl již dříve v podezření, že pomáhá s vývojem jaderných zbraní Íráncům. Obě země to ale kategoricky popřely.


NCBJ planuje budowę badawczego reaktora jądrowego nowej generacji

Naukowcy z Narodowego Centrum Badań Jądrowych rozważają budowę w Świerku nowego badawczego reaktora jądrowego — reaktora wysokotemperaturowego (HTGR). Instytut podpisał w tej sprawie list intencyjny z brytyjskim konsorcjum — poinformowali w piątek przedstawiciele NCBJ. Jak poinformował rzecznik prasowy Narodowego Centrum Badań Jądrowych Marek Sieczkowski, podpisany we wtorek list intencyjny jest jednym z owoców dwudniowej wizyty przedstawicieli Ministerstwa Energii w Wielkiej Brytanii. List intencyjny o podjęciu przygotowań do budowy w instytucie w Świerku wysokotemperaturowego reaktora chłodzonego gazem (ang. High Temperature Gas Reactor –HTGR) podpisali Dominic Kieran, dyrektor zarządzający URENCO oraz przedstawiciel brytyjskiego konsorcjum U-Battery (URENCO, AMEC FW, ATKINS, Cammell-Laird, Laing O’Rourke) oraz dyrektor NCBJ, dr hab. Krzysztof Kurek. "Technologia ta jest szczególnie obiecująca ze względu na możliwości wytwarzania ciepła przemysłowego i odporność na wszelkiego rodzaju awarie" — podkreślono w komunikacie NCBJ. "Kogeneracja jądrowa to proces jednoczesnego wytwarzania energii elektrycznej i ciepła w reaktorach jądrowych, z której mogą korzystać, w sposób dedykowany, duże zakłady przemysłowe – podkreśla przewodniczący europejskiej Inicjatywy Przemysłowej Kogeneracji Jądrowej (Nuclear Cogeneration Industrial Initiative – NC2I) prof. Grzegorz Wrochna z NCBJ. – Oznacza to, że reaktory takie mogą mieć niezbyt wielką moc cieplną rzędu kilkuset megawatów, za to dostarczać ciepło przemysłowe o wysokich parametrach. To wystarczy, aby np. strategiczne gałęzie przemysłu w Polsce dysponowały własnymi źródłami energii, całkowicie uniezależniając się od zewnętrznych dostawców. Takim przykładem może być branża chemiczna lub rafinerie". Jak poinformował rzecznik NCBJ, polsko-brytyjska współpraca w rozwoju tej technologii była jednym z tematów rozmów polskich wiceministrów energii: Andrzeja Piotrowskiego i Michała Kurtyki z brytyjską minister energii i zmian klimatu Amber Rudd. Reaktory wysokotemperaturowe HTGR, dzięki zastosowaniu specjalnego paliwa, w którym uran chroniony jest warstwami węglika krzemu oraz obojętnego chemicznie helu jako chłodziwa, pozwalają bezpiecznie operować znacznie wyższymi temperaturami niż typowe reaktory chłodzone wodą. To pozwala na uzyskanie doskonałych parametrów ciepła przemysłowego. Odporność paliwa na warunki ekstremalne powoduje, że nawet przy awarii wszystkich systemów bezpieczeństwa i całkowitej utracie chłodziwa, reaktor samoczynnie wychładza się, nie grożąc emisją substancji radioaktywnych do otoczenia. Dzięki temu reaktory mogą być budowane w bezpośredniej bliskości innych instalacji przemysłowych i produkować energię elektryczną oraz ciepło znacznie bliżej odbiorcy, nie narażając go na straty przesyłowe. Reaktory HTGR ze względów konstrukcyjnych nie mogą mieć tak dużych mocy, jak np. tzw. reaktory lekkowodne. W komunikacie NCBJ wyjaśniono, że nie nadają się więc do realizacji programu polskiej energetyki jądrowej, zakładającego budowę reaktorów o łącznej mocy elektrycznej 6000 MW. "Zastąpienie 4-6 wielkich reaktorów lekkowodnych kilkudziesięcioma reaktorami HTGR byłoby zdecydowanie zbyt kosztowne. Jednakże zastosowanie ich tam, gdzie prócz energii elektrycznej niezbędne jest ciepło o wysokiej temperaturze, jest ekonomicznie dobrze uzasadnione" — skomentowano w komunikacie NCBJ. Naukowcy z centrum chcą, aby do 2025 r. powstał w Świerku badawczy reaktor wysokotemperaturowy o mocy 10 MWt i elektrycznej 4 MWe. "Prace nad projektowaniem, analizami bezpieczeństwa i budową takiego reaktora pozwoliłyby rozwinąć i utwierdzić w praktyce kompetencje ekspertów NCBJ, ważne także dla obecnego programu polskiej energetyki jądrowej. Jednocześnie zaś przygotowałyby nas do wdrożenia w Polsce na skalę przemysłową reaktorów wysokotemperaturowych, dzięki którym energochłonny polski przemysł może zyskać dużą przewagę konkurencyjną" – dodał dyrektor NCBJ.


Bunkier w Podborsku - najbardziej niebezpieczne miejsce w historii Polski

To najbardziej niebezpieczne miejsce w historii Polski. Co takiego było w bunkrze w Podborsku (woj. zachodniopomorskie), że w latach 80. Amerykanie skierowali na niego swoje głowice jądrowe? W tym miejscu w Polsce przetrzymywano głowice nuklearne o potężnym ładunku. Gdyby doszło do wojny nuklearnej, w promieniu 70 km przestałoby istnieć życie. Skutek? - Byłby armagedon - powiedział Krzysztof Ferster, Zachodniopomorskie Stowarzyszenie Miłośników Historii i Tajemnic (Podborsko na mapie). Każda z głowic to ładunek o mocy 300-500 kiloton. Dla porównania bomba spuszczona na Hiroszimę miała moc 16 kiloton. - Było około 200 ładunków. Ładunek musiał być zgodnie z instrukcjami wydobyty i pomierzony - mówi Ferster. (żg)


V Temelíně se chvěla turbína, elektrárna druhý blok na pár hodin odpojila

Energetici v Jaderné elektrárně Temelín museli v noci na úterý na několik hodin odpojit druhý blok reaktoru. Důvodem bylo chvění turbíny generátoru. Novinkám to potvrdil mluvčí elektrárny Marek Sviták. „Šlo o cílený preventivní krok z důvodu ochrany turbíny před zvýšeným chvěním, kdy byl generátor na několik hodin odpojen od přenosové soustavy,“ uvedl Sviták. Výkon byl posléze 40 procent, nyní jede blok na 55 procent výkonu. Zmínil, že následovalo několik kontrol. „Ještě v úterý dopoledne jsme blok připojili k přenosové soustavě,“ podotkl Sviták. Doplnil, že krátké odpojení od přenosové soustavy se dodávek elektřiny nedotklo.


Anglii čekají protijaderné protesty

Náklad radioaktivního odpadu z německých jaderných elektráren je na cestě do Sellafieldu v severní Anglii, kde má být uskladněn a popřípadě zpracován. Podobně jako v Německu, ani v Anglii se jeho převoz neobejde bez protestů ekologických aktivistů.Transport 21 vysoce radioaktivních palivových článků je na cestě po železnici z Německa do francouzského přístavu Dunkerqueu, kam má podle informací skupiny ochránců životního prostředí Greenpeace dorazit zítra v ranních hodinách. Pak bude pokračovat po moři do Sellafieldu v západní Anglii. Mluvčí Greenpeace v Londýně řekla, že britské protesty zřejmě nebudou tak vehementní jako v Německu a ve Francii, a to kvůli slintavce a kulhavce.Greenpeace si je vědoma nutnosti omezit pěší protesty svých členů na minimum, nicméně protestní akce jsou připravovány. Neuvedla však přesně jaké. Transport je očekáván v Sellafieldu pravděpodobně v sobotu a vykládání začne v pondělí.


60 éve dobták le az atombombát Hirosimára

55 ezer ember emlékezett meg szombaton a hirosimai atomtámadás 60. évfordulójáról. Az amerikai légierő által 1945. augusztus 6-án ledobott atombomba 242 ezer ember életét követelte. Hirosima polgármestere a megemlékezésen a világ összes tömegpusztító fegyverének a felszámolását követelte. Ötvenötezer ember emlékezett meg szombaton Hirosimában az atomtámadás 60. évfordulójáról. A megemlékezők a Béke Emlékparkban gyűltek össze, annak a helynek a közelében, ahol 1945. augusztus 6-án az amerikai légierő Enola Gay nevű B-29-es nehézbombázója ledobta a világ első atombombáját. Az atomtámadásban 242 ezer ember vesztette életét, 140 ezer ember azonnal, a többiek pedig a sugárzás okozta betegségekben haltak meg. A bomba által keltett lökéshullám hatására 4000 fok keletkezett a becsapódástól számított 4,5 kilométer sugarú körben. A hirosimai támadás után három nappal az amerikaiak Nagaszakira dobtak le atombombát. Ebben a légicsapásban 80 ezren haltak meg. Szakértők szerint a bombatámadások nagymértékben hozzájárultak ahhoz, hogy előbb befejeződött a második világháború. Helyi idő szerint nyolc óra tizenöt perckor, amikor az amerikai légierő hatvan évvel korábban a tömegpusztító fegyvert ledobta, Hirosimában városszerte egyperces néma csenddel emlékeztek meg az áldozatokról. A megemlékezés színhelyén a túlélők és az áldozatok hozzátartozói több ezer, a holtak lelkét jelképező papírlámpást bocsátottak vízre az emlékparkhoz közeli folyón. Kofi Annan ENSZ-főtitkár az ünnepségen felolvasott üzenetében arra figyelmeztetett, hogy összehangolt fellépés nélkül a nemzetközi közösségnek az atomfegyverek gyorsuló elterjedésével kell szembenéznie. Annan elítélte az atomfegyverkészletek bővítésére és korszerűsítésére irányuló törekvéseket. Koidzumi Dzsunicsiro japán kormányfő a megemlékezésen elmondta: az emberiség történelmében a japán az egyetlen nemzet, amely atombomba áldozata volt. "Azzal a szilárd elhatározással, hogy ne ismétlődjék meg Hirosima és Nagaszaki tragédiája, Japán továbbra is tiszteletben tartja a békepárti alkotmányt és az atomfegyver-mentesség elveit" - közölte a miniszterelnök. Hirosimai polgármestere, Akiba Tadatosi pedig az összes atomfegyver felszámolását és az igazi világbéke megteremtését követelte. Valamint felhívta a figyelmet arra, hogy az öt elismert atomhatalom - az Egyesült Államok, Oroszország, Nagy-Britannia, Franciaország és Kína -, valamint India, Pakisztán és Észak-Korea "az emberiség túlélését veszélyeztetik". [origo]/MTI


Výatok z eko-ankety pre kandidátov na poslancov

foto archív Otázka znela: Budete podporova zastavenie alieho rozvoja a postupný útlm jadrovej energetiky (upustenie od investovania do 3. a 4. bloku JE Mochovce, odstavenie JE V1 Bohunice v súlade s termínom dohodnutým s Európskou komisiou, nepredlovanie ivotnosti ostatných JE)? SMK - zo 4 respondentov traja sú za útlm jadrovej energie. ANO - zo 4 respondentov traja sú proti útlmu jadrovej energetiky, jeden je za SNS - z 2 respondentov obaja sú proti útlmu jadrovej energetikySkryVypnú reklamuSkryVypnú reklamuSkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamouSkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamou SDA - z 2 respondentov obaja neodpovedali KSS - zo 4 respondentov traja sú proti útlmu jadrovej energetiky DS-DU - odpovedal iba jeden respondent: nezávislý kandidát Juraj Mesík podporuje útlm jadrovej energetiky


Německo a Norsko si budou posílat elektřinu podmořským kabelem

Německé větrníky a norské vodní elektrárny chystají energetickou symbiózu. Přebytky elektřiny si budou země posílat novým podmořským kabelem. Informoval o tom německý deník Handelsblatt a norská státní energetická firma Stattnett. Přenosová kapacita kabelu dosáhne až 1400 megawattů, což odpovídá instalovanému výkonu velké uhelné nebo jaderné elektrárny. V provozu má být za tři roky. Systém by měl především Německu pomoci vyrovnat se s přebytky výroby nestabilních obnovitelných zdrojů a se zmírňováním dalších problémů, které zemi přináší odchod od jaderné energetiky. Nová přenosová trasa mezi severním Německem a jižním Norskem nazvaná NordLink měří 623 kilometrů, z toho 516 kilometrů povede pod mořským dnem. Kabel, jehož metr váží až 70 kilogramů, pokládá speciální norské plavidlo Nexans Skagerrak. Následuje ho loď „Polar King”, která kabel zahloubí až dva metry pod mořské dno. Německo díky kabelu získá odbyt pro elektřinu z baltských a severomořských větrníků, jejíž nadbytek v případě větrného počasí není schopné dopravit na průmyslový jih kvůli chybějícím přenosovým trasám. V důsledku toho vzniká nejen v Německu, ale i v sousedních zemích včetně Česka nebezpečné přetížení sítě hrozící rozsáhlým blackoutem. Nový kabel umožní poslat přebytečnou elektřinu do Norska, které více než 95 procent energie vyrábí ve vodních elektrárnách. Ty jsou schopné velice rychle reagovat na měnící se spotřebu, protože jejich spuštění na plný výkon nebo odstavení jsou otázkou minut. Dalším benefitem pro Německo bude možnost nakupovat v době bezvětří relativně levnou elektřinu přímo z norských vodních elektráren. Německá média v souvislosti s tímto „megaprojektem”, jehož náklady se odhadují na až dvě miliardy eur (52 miliard korun), zdůrazňují, že projekt má přispět k vytvoření integrovaného evropského trhu s elektřinou. Také Evropská komise jej považuje za projekt společného zájmu – Evropská investiční banka na realizaci poskytla norskému provozovateli přenosových sítí Statnett úvěr ve výši 300 miliónů eur. V Norsku vyrábějí 95 produkce elektřiny vodní elektrárny Státní firma Statnett v Norsku spravuje 237 vodních elektráren a další energetické zdroje, jež patří městům, obcím i soukromým firmám. Na financování podmořského kabelu se podílí také německá státní banka KfW. „Díky kabelu se optimálně propojí dva vzájemně se doplňující systémy, které si budou vyměňovat elektřinu vyráběnou z obnovitelných zdrojů,” komentuje v listu Handelsblatt Lex Hartman z vedení německého provozovatele přenosových sítí, firmy TenneT. Podobný podmořský kabel již zhruba osm let spojuje Norsko s Nizozemskem, ale jeho přenosová kapacita je ve srovnání s Nordlink asi poloviční. V plánu je rovněž kabel mezi Norskem a Velkou Británií.


USA obnovia vetky sankcie voi Iránu, minister Pompeo: Maximálny nátlak znamená maximálny nátlak

Vláda amerického prezidenta Donalda Trumpa opätovne zavedie vetky sankcie Spojených tátov voi Iránu, ktoré boli zruené na základe jadrovej dohody z roku 2015. Oznámili to v piatok americký minister zahraniných vecí Mike Pompeo a minister financií Steven Mnuchin. Poúval sa, o hovorí?! Trump v rozhovore pre televíziu: Ke môem, hovorím pravdu Poúval sa, o hovorí?! Trump v rozhovore pre televíziu: Ke môem, hovorím pravdu Sankcie sa týkajú iránskych sektorov lodnej dopravy, finanníctva a energetiky,informovala tlaová agentúra AP. Ide o druhý súbor opatrení proti Iránu, ktoré Spojené táty obnovili, odkedy prezident Donald Trump v máji oznámil jednostranné odstúpenie od uvedenej dohody. Najnovie rozírenie sankcií, vstupujúce do platnosti budúci pondelok (5. novembra), má postihova krajiny, ktoré neprestanú dováa iránsku ropu, ako aj zahraniné spolonosti, ktoré obchodujú s iránskymi subjektmi zaradenými na americkú iernu listinu.Osem krajín vak dostane výnimku,aby mohli doasne pokraova v dovoze ropy z Iránu bez hrozby postihu zo strany Spojených tátov. Poda vyjadrenia Pompea, ktoré priniesla tlaová agentúra DPA, dovoz v prípade dvoch z týchto ôsmich krajín poklesne na nulu v priebehu niekokých týdov, zatia o zvyné ho takisto výrazne obmedzujú. Podrobnejie informácie má Washington zverejni a v pondelok, Pompeo vak u teraz upozornil, eEurópska únia ako blok výnimku nedostane.Iní predstavitelia, na ktorých sa odvoláva AP, medzitým uviedli, ezo sankcií za dovoz iránskej ropy budú vyatí spojenci Washingtonu ako India, Japonsko, Juná Kórea i Taliansko. Ministri vyhlásili, e sankcie zostanú v platnosti, kým Irán nesplní 12 stanovených podmienok, ako je ukonenie podpory terorizmu, ukonenie vojenského pôsobenia v Sýrii i úplné zastavenie vývoja jadrových a balistických rakiet."Maximálny nátlak znamená maximálny nátlak,"vysvetlil Pompeo. Spojené táty v máji odstúpili od multilaterálnej dohody z roku 2015, na základe ktorej mal Irán obmedzi svoj jadrový program výmenou za zruenie sankcií zo strany svetových mocností. Tri mesiace po jednostrannom odstúpení od tejto dohody oznámil americký prezident Donald Trump opätovné rozírenie sankcií voi Iránu. Irán nie je znepokojený sprísnenými sankciami."U sme sa pripravili na tieto sankcie vopreda nie je preto iadny dôvod na znepokojenie," uviedol hovorca iránskeho rezortu diplomacie Bahrám Kásemí.


Tretí blok jadrovej elektrárne Mochovce absolvuje skúky v plnom výkone

ivotnos nového bloku je plánovaná na minimálne 60 rokov. BRATISLAVA. Spúanie tretieho bloku jadrovej elektrárne Mochovce sa dostalo do záverenej fázy. Po pribline roku od zavezenia prvej palivovej kazety do reaktora zvýili Slovenské elektrárne (SE) jeho výkon na nominálnu hodnotu 471 megawattov. V pondelok o tom informovala hovorkya spolonosti Oga Baková. "Je to historický moment pre Slovenské elektrárne i celú krajinu. Gratulujem a akujem vetkým kolegom, dodávateom, dozorným, kontrolným a partnerským intitúciám, ktorí urobili maximum, aby sme mohli tento dôleitý mínik dosiahnu a spravi výrobu elektriny na Slovensku ete zelenou pre nás a budúce generácie - minimálne na alích 60 rokov," uviedol generálny riadite Slovenských elektrární Branislav Strýek. Na tomto výkone vykonajú elektrárne záverené skúky energetického spúania, po ktorých bude nasledova 144-hodinový preukazný chod. "Skúky na plnom výkone plánujeme na prelome septembra a októbra, vrátane 144-hodinového preukázaného chodu. Vetky testy doteraz potvrdili pripravenos nového bloku na dlhodobú bezpenú výrobu elektrickej energie bez emisií CO2, dodal manaér prevádzky elektrárne Mochovce Peter Farka. Prvú palivovú kazetu zaviezli SE do rektora 9. septembra minulého roka a tiepnu reakciu spustili 23. októbra 2022. Prvú energiu do siete zaal blok dodáva zaiatkom tohto roka. Tretí blok jadrovej elektrárne v Mochovciach zaali stava v roku 1987. Po dlhom preruení prác spustili SE dostavbu Mochoviec v novembri 2008. Nový jadrový blok v Mochovciach bude ma výkon 471 megawattov, o pokryje pribline 13 percent z celkovej spotreby elektriny Slovenska. Z pohadu výroby elektriny sa tak Slovensko u tento rok stalo energeticky sebestané. ivotnos nového bloku je plánovaná na minimálne 60 rokov. Dostavba Mochoviec sa oproti plánom výrazne predraila. Na zaiatku rátali SE s nákladmi necelé tri miliardy eur, no výsledná cena bude viac ako es miliárd eur. tvrtý blok EMO by sa mohol dosta do prevádzky v roku 2024. tát má v Slovenských elektrárach podiel 34 percent.


Białoruska elektrownia atomowa ruszy już w...

Polacy sprzeciwiają się budowaniu elektrowni atomowej w naszym kraju. Tymczasem zaledwie 150 km od naszej granicy Białoruś w porozumieniu z Rosją wybuduje swoją elektrownię. Prace mają ruszyć pod koniec 2011 roku. Pierwszy blok elektrowni ma być uruchomiony za sześć lat Białoruś porozumiała się zRosjąw sprawie wspólnejelektrowniatomowej, która powstanie w graniczącym z Polską białoruskim obwodzie grodzieńskim. Budowla powstanie 150 km od polskich granic w białoruskim Ostrowcu. Woda z pobliskiejrzekiWilii ma być wykorzystywana do chłodzeniareaktora. Rosjanie obiecali państwu Łukaszenki 6 miliardów dolarów kredytu na tę inwestycję. Wszystkie koszty budowy pochłoną około 10 miliardów dolarów.Elektrownia ruszy już za sześć lat. Tymczasem pierwsza ewentualna polska elektrownia atomowa zacznie działać w 2020 roku>>>> Tu stanie polska elektrownia atomowa!


Francie otevřela svou první základnu v Perském zálivu

Íránu se přítomnost francouzských vojáků v blízkosti jeho břehů nelíbí Abú Dhábí- Francouzský prezident Nicolas Sarkozy v úterý otevřel první francouzskou základnu v Perském zálivu. Nachází se v emirátu Abú Dhábí a bude zde umístěno 500 vojáků. Podle francouzského tisku má základna jednak za cíl posílit přítomnost Francie v oblasti prvořadého strategického významu, jednak sloužit coby vitrína francouzské vojenské technologie. Deník Le Parisien v sobotu přinesl zprávu o tom, že kontrakt na prodej šedesáti stíhaček Rafale do Abú Dhábí je před uzavřením. Výrobce Dassault Aviation by za ně měl údajně získat 6 až 8 miliard eur. Sarkozy do emirátu přiletěl v pondělí společně se čtyřmi ministry své vlády.  "Přibližně 90 procent evropské obchodní přepravy jde po moři a my musíme tuto přepravu a obchod chránit. Jsme v Perském zálivu zainteresováni a chceme do tohoto regionu přinést potřebnou rovnováhu," prohlásil na tiskové konferenci ministr zahraničí Bernard Kouchner. Nicolas Sarkozy v Abú Dhábí | Foto: Reuters Podle deníku Le Monde bude během Sarkozyho návštěvy podepsána nová obranná dohoda mezi Francií a Spojenými arabskými emiráty (UAE), jejichž je Abú Dhábí součástí. "Pokud na ně Írán zaútočí, bude to, jako by zaútočil na nás," prozradil deníku možný zdroj údajného nebezpečí nejmenovaný francouzský činitel. Už po oznámení plánu na vybudování základny v lednu 2008 dal Teherán najevo, že se mu budoucí přítomnost francouzských vojáků vůbec nelíbí. "Jsme proti jakékoliv vojenské expanzi v regionu a máme za to, že přítomnost cizích jednotek bude faktorem ohrožujícím bezpečnost a stabilitu," prohlásil tehdy mluvčí íránského ministerstva zahraničí. Základna má být především námořní, budou zde však také umístěna letadla a vojenský výcvikový tábor. Tradiční francouzskou sférou vlivu je zejména Afrika, bílá kniha ministerstva obrany však jako priority loni určila Perský záliv, Indický oceán a Středomoří | Foto: Reuters Spojené arabské emiráty se nacházejí naproti Íránu při ústí Hormúzského průlivu, kterým prochází velká část světového ropného exportu. Jde o jedno ze strategicky nejdůležitějších míst na Zemi. Podle Kouchnera bude zdejší francouzská přítomnost rovněž napomáhat boji s piráty v Indickém oceánu. Francie má ve Spojených arabských emirátech i další zájmy. UAE budou do roku 2017 podle odhadů potřebovat zvýšit svou produkci elektřiny o 40 tisíc megawattů a plánují pro tento účel postavit jaderné elektrárny. Jedním z uchazečů o tuto zakázku je francouzská státní společnost Areva.


Expert: Rusko dává najevo, že má Bělorusko na své straně. Jaderné zbraně může vypálit i ze svého území

Moskva nemá v úmyslu přehodnotit plán na rozmístění jaderných zbraní v Bělorusku, uvedl mluvčí Kremlu Dmitrij Peskov. Reagoval na ohlasy, které ve členských zemích NATO vyvolalo sobotní sdělení Vladimira Putina, který oznámil, že Rusko přemístí na běloruské území část svého taktického jaderného arzenálu. „Putin se hájí tím, že zbraně nebudou předány Bělorusku a zůstanou pod kontrolou Moskvy,“ popisuje Radiožurnálu expert Vlastislav Bříza.Ruský prezident připouští, že zmíněné britské náboje nepředstavují zbraň hromadného ničení. I tento britský arzenál ale může být velmi nebezpečný, protože vytváří radioaktivní prach. Na kolik dává smysl, že Putin vysvětluje chystaný přesun ruských jaderných zbraní na západ právě i touto plánovanou britskou pomocí ukrajinské armádě?Je to účelové a demagogické prohlášení. Všichni asi vnímáme disproporci či disharmonii mezi náboji z ochuzeného uranu a mezi rozmisťováním taktických jaderných zbraní. Jsou to dva velké nepoměry.Podle ruských médií má být prvního července dokončena stavba skladovacího objektu pro ruské jaderné zbraně, které zůstanou pod kontrolou Moskvy. Už tento týden by se měl začít školit příslušný personál. Lze z dostupných informací posoudit, jaký arzenál a v jakém množství se Rusové chystají rozmístit v Bělorusku?Jedná se určitě o taktické jaderné zbraně, nikoli strategické jaderné zbraně. Vzhledem k tomu, že oznámili stavbu pouze jednoho skladu, lze očekávat, že se bude jednat o řády jednotek, maximálně nižších desítek kusů taktických jaderných zbraní. To lze z tohoto obecného vágního popisu přečíst, víc zřejmě ne.Rusko by mělo dodržovat své mezinárodní závazky a nešířit jaderné zbraně do Běloruska, řekl ministr zahraničí Jan Lipavský (Piráti) po jednání s generálním tajemníkem NATO Jensem Stoltenbergem. Putin tvrdí, že Moskva nic neporušuje, a upozorňuje, že Američané už před desítkami let údajně rozmístili tento arzenál v několika západoevropských spojeneckých státech. Je to dostatečně pádný argument?Putin vychází z toho, že tyto jaderné zbraně nebudou předány Bělorusku a zůstanou pod kontrolou Moskvy. Rusko rozhodne o jejich případném použití, byť na nosičích běloruských vojenských sil. Zbraně ale zůstávají v rukou a ve vlastnictví Ruské federace, o to Putin opírá své prohlášení, že neporušuje smlouvu o nešíření jaderných zbraní. Na druhou stranu, ruský prezident by bez jakýchkoliv skrupulí a problémů mohl kdykoli smlouvu vypovědět. Opět to jsou tedy pouhé rétorické proklamace.Představuje Putinův tah reálnou, nebo symbolickou výzvu vůči Západu? A promítne se nějak zásadně do bezpečnostního uspořádání v Evropě? Poznamenám, že Aliance v souvislosti nechystá úpravu své jaderné zbrojní strategie.Z ruské strany to není taktický tah, protože sama disponuje celou škálou nosičů taktických jaderných zbraní, které jsou schopny startovat z ruského území. To, že systémy budou rozmístěny či skladovány na území Běloruska, nepokryje větší území. Ruské nosiče jsou schopny zasáhnout cíle ve vzdálenosti až 10 000 kilometrů. Jedná se čistě o to, že v této oblasti je Bělorusko nadále nejbližším spojencem Ruska. Moskva tak dává najevo, že je Bělorusko její jednoznačný satelit, kterým i zůstane. Lukašenko nemá moc možností, jak Putinovi vzdorovat, protože mu do jisté míry vděčí za to, že je u moci.Polský ministr pro evropské záležitosti v pondělí uvedl, že na ruskou eskalaci napětí by měl Západ odpovědět rozhodně, ale s klidem. Jakou podobu by taková reakce mohla mít? Měla by to být série nových unijních sankcí?Polsko tím, v dobrém slova smyslu, sleduje vlastní zájmy. Rádo by patřilo do klubu zemí, na jejichž území jsou rozmístěny jaderné zbraně, jedná se o systém sdílení jaderných zbraní států Severoatlantické aliance. Vedle Nizozemska, Belgie, Itálie, Německa a Turecka by Polsko velmi ráda do tohoto klubu patřilo, aby mohlo efektivně odstrašovat Rusko a zajistit bezpečnost východního křídla.Jak v tom kontextu vyznívá čerstvé varování tajemníka ruské bezpečnostní rady Nikolaje Patruševa, který v pondělním rozhovoru pro ruský tisk obvinil Washington, že podceňuje jadernou sílu Moskvy, a prohlásil, že Rusko má zbraně, které jsou schopny v případě ohrožení jeho existence zničit nepřítele, a to včetně Spojených států?Prohlášení bych nepřeceňoval. Je to další eskalace napětí mezi Moskvou a Západem. Snaží se, aby Západ upustil od dalšího z ruského pohledu vměšování se do situace na Ukrajině. Na druhou stranu, to, co řekl, má opodstatnění. Ruská federace opravdu disponuje mohutným jaderným arzenálem. Nechci říct, že by zničila Spojené státy, ale vzájemný konflikt jediných dvou jaderných supervelmocí by znamenal devastaci obou z nich. V tomto případě má tedy pravdu, my ale nejsme v situaci, že by Rusko vedlo otevřenou válku se Spojenými státy či NATO. Cíl Moskvy je tak opět obrátit a rozvrátit další pomoc Ukrajině.


ialené atómové preteky mali víaza: o prispelo k vzniku projektu Manhattan?

Po rokoch výskumu a miliónoch investovaných dolárov zail svet v skoré ráno 16. júla 1945 výbuch prvej atómovej bomby v rámci testu nazvaného Trinity. Vyvrcholenie projektu Manhattan, na ktorom sa podiealo tvr milióna udí, bolo úspené. Presne o tri týdne bola atómová bomba pouitá po prvý raz vo vojne. Japonské mesto Hiroima zmizlo za 9 sekúnd. Jadrové preteky mali jasného víaza v podobe USA a za otca atómovej bomby médiá vyhlásili Roberta Oppenheimera. Ako nadaný fyzik získal toto oznaenie a o sa v prísnej tajnosti testovalo v odahlej púti? Fotogaléria10fotiek v galérii Aj do slovenských kín sa toto leto dostal dlhooakávaný film pod názvom Oppenheimer. Fanúikovia studenej vojny i zákulisia americkej politiky si v om prídu na svoje. Umouje toti nahliadnu do udalostí, ktoré pred 78 rokmi definitívne zmenili svet. Vzruujúca fyzika Takmer osem desaroí ijeme pod neustálou hrozbou pouitia niivých jadrových zbraní, ktoré má dnes vo svojom arzenáli devä krajín. Hoci boli pouité iba dva razy - na znienie japonských miest Hiroima a Nagasaki 6. a 9. augusta 1945, do dnených dní nimi hrozia viaceré krajiny.Ako sa vak zrodil nápad vyvinú atómovú bombu,preo preteky o jej skontruovanie vyhrali Ameriania a preo práve Robert Oppenheimer bude u navdy známy ako jej otec? Tridsiate roky 20. storoia boli pre fyziku mimoriadne dôleité. Svet atómov priahoval najbystrejie mysle tej doby a nechýbal medzi nimi ani Amerian Julius Robert Oppenheimer. U ako malý sa zaujímal o prírodné vedy, a hoci ho pôvodne lákala chémia, nakoniec svoj obrovský talent zuitkoval ako teoretický fyzik. Aj napriek svojej komplikovanej povahe introverta mal schopnos zauja a pritiahnu k spolupráci elity nielen v oblasti fyziky. Najoakávanejí film roka je tu: Skutoný príbeh mua, ktorého desivý dar udstvu naháa hrôzu aj dnes Najoakávanejí film roka je tu: Skutoný príbeh mua, ktorého desivý dar udstvu naháa hrôzu aj dnes Do vnútra atómu Ke v roku 1938 nemeckí chemici objavili spôsob, ako tiepi jadro atómu, bolo okamite jasné, e tento objav mono premeni na bombu.V USA sa v tom ase tiepením atómov zaoberali vedci, medzi ktorých patrili Enrico Fermi i Leó Szilárd. Na sklonku 2. svetovej vojny u nikto nepochyboval, e faistické Nemecko sa o vývoj takejto zbrane rozhodne pokúsi. O jej vekých niivých úinkoch nebolo potrebné medzi vedcami diskutova, hoci si jej skutonú silu nikto nevedel reálne predstavi. Práve Leó Szilárd bol jedným z iniciátorov listu, v ktorom spolu s Albertom Einsteinom varoval amerického prezidenta Roosevelta, e atómová bomba v rukách Nemcov bude najniivejou zbraou vetkých vekov. Americká vláda nechcela ni ponecha náhode. Ak mono premeni atómovú energiu na bombu, bolo treba Nemecko nielen dobehnú, ale dokonca predbehnú. Do kariet jej hrala situácia v Európe, z ktorej utekali mnohí odborníci. Veká as z nich toti bola idovského pôvodu, a tak neboli vítaní nielen v Nemecku, ale postupne prili o bezpeie aj v alích krajinách. Lekári zdvíhajú varovný prst: Nebezpeenstvo je znané a narastá! Vyhneme sa jadrovej katastrofe? Lekári zdvíhajú varovný prst: Nebezpeenstvo je znané a narastá! Vyhneme sa jadrovej katastrofe? Vojnové tajomstvá Priestor na prácu i dostatok financií im poskytla americká armáda, ktorá spustila projekt známy pod názvom Manhattan. Oficiálne odtartoval v roku 1942 a pokraoval a do roku 1946 pod vedením generálmajora Leslieho Grovesa.Kee armádne velitestvo pôvodne sídlilo na Manhattane, je vojnové snaenie známe pod týmto názvom. V skutonosti ilo o obrovský výskumný a vývojový projekt, ktorého cieom bolo vyrobi jadrové zbrane. Podieali sa na om nielen Spojené táty, ale napríklad aj Kanada a Veká Británia. Poiatoné práce sa zaali ete v roku 1939, postupne sa vak projekt rozrástol na úsilie, v rámci ktorého pracovalo takmer tvr milióna udí a mnohí alí sa podieali na om nepriamo. Kde nechal Oppenheimer postavi prísne tajné laboratórium? Ako prebiehal test atómovej bomby? Kto vyzradil americké plány Rusom?Toto a ete viac sa doítate v Novom ase nedea! Nový as NedeaZdroj: anc


A paksi atomerőmű-építés Magyarország érdeke

Magyarország érdeke az, hogy nemzetközi együttműködéssel megépüljenek az új blokkok a paksi telephelyen - mondta Süli János, a beruházásért felelős tárca nélküli miniszter a közmédia szerda reggeli hírműsoraiban. Süli János az M1 aktuális csatornán kifejtette, hogy az épülő paksi blokkok teljesítményét a hagyományos erőművek évi 17 millió tonnányi szén-dioxid kibocsátásával tudnák csak kiváltani. Ennél még a teljes magyarországi közlekedés kibocsátása is jóval kevesebb, 12 millió tonnányi, az erdők reprodukciós képessége pedig éves szinten mindössze 6 millió tonna. Az atomerőmű - mint fogalmazott - nem ellensége a nap- és a szélenergiának, de nem szabad elfelejteni, hogy az utóbbiak függenek az időjárástól. A tavaly decemberi 7105 megawattos energiafelhasználási csúcshoz például a naperőművek mindössze 9 megawatt teljesítménnyel tudtak hozzájárulni, miközben a teljes belföldi kapacitás 1200 megawatt. Állandó ellátást a szélerőművekre sem lehet alapozni, hiszen nagyon alacsony kihasználtsággal működnek - tette hozzá. A miniszter hangsúlyozta, hogy az ország mindenkori kormányának a felelőssége az időjárástól független, biztonságos és kiszámítható energiaellátás, ezért - jegyezte meg - alighanem a baloldal is másképp viszonyulna a paksi beruházáshoz, ha nem ellenzékben lenne. Hozzátette, hogy az atomenergiára nemcsak Magyarország számít, hiszen világszerte egyre inkább felismerték a jelentőségét, és a térség több állama is új erőművek építését tervezi. Süli János szerint biztonsági okokkal sem lehet érvelni a paksi beruházás ellen. A magyar előírások nemzetközi viszonylatban is rendkívül szigorúak, az új blokkok ennek megfelelően, illetve ezeket is meghaladva különleges biztonsági és védelmi rendszerekkel épülnek. A 283 ezer oldalnyi engedélykérelem is igazolja, hogy az erőmű semmilyen körülmények között nem veszélyezteti a környezetét. A reaktort kettős kupolarendszer védi, a létesítmény akár egy repülőgép becsapódását és jelentős erejű földrengéseket is elvisel - hangsúlyozta. A miniszter a Kossuth rádióban a beruházás pénzügyi hátteréről is beszélt. A projekthez - mint mondta - Oroszország megfelelő hitelt biztosított, amely bármikor kiváltható kedvezőbb kamatozású megoldással. Paks II. gazdasági életképességét az EU is megerősítette, hiszen a számításaik szerint az új blokkok élettartama alatt a profit el fogja érni a 7,35 százalékot. Az uniós előírások alapján a beruházás kiírásainak 55 százalékát nemzetközi tendereken kell meghirdetni. Példaként említette, hogy az iránytechnikai beszerzést német-francia, a turbinasziget megvalósítását pedig amerikai-francia cég nyerte el - közölte. Süli János megerősítette, hogy az építkezés földmunkái 2021 elején kezdődhetnek el. A kivitelezés során 8 millió köbméter földet kell kitermelni, ezért azt szeretnék, ha a munkálatokra minél előbb meg tudnák szerezni az engedélyt.


Bombázzák az ukrán atomerőművet, csapatokat vonnak össze az oroszok Dél-Ukrajnában

Élő közvetítésünk az orosz-ukrán háború 166. napjáról. Előző tudósításunkatITT TALÁLJA. További hat, az ukrajnai háború által visszatartott mezőgazdasági rakományt szállító hajó kapott zöld utat, hogy elhagyja az ország fekete-tengeri kikötőit. A Közös Koordinációs Központ – amely a nemzetközi megállapodást felügyeli – azt állítja, hogy a hajók hamarosan elindulnak Csornomorszkból és Odesszából. A szállítmányok között 219 000 tonna kukorica, 6 600 tonna napraforgóolaj és 11 000 tonna szója található. Megszaporodtak az orosz támadások Donyeck városától északra és északnyugatra. Az orosz erők megtámadták az ukrán állásokat Piski és Avdiivka települések közelében. Kijev közölte, hogy a donyecki régió más helyszíneit is lőtték. Az orosz erők az ukránok esetleges ellentámadására készülnek. Ukrajna túlnyomó többsége a háború februári kitörése óta valamikor orosz támadásoknak volt kitéve. Jevhen Jenin, a belügyminiszter első helyettese szerint csak egy régiót, Csernyivcit kímélték meg a támadók. "Az orosz támadásoktól Donyeck megye szenvedte el a legsúlyosabb károkat, és több mint 3000 alkalommal bombázták. Luhanszk megyét 4000-szer, Mikolajivot pedig 700-szor támadták meg. Csak egyetlen régió van, amely hála Istennek nem tapasztalta meg az orosz rakéták becsapódását, ez pedig Csernyivci megye" - mondta a miniszterhelyettes. Csernyivci a NATO-tag Romániával határos ukrán terület. Augusztus 7-én este több rakéta talált el katonai létesítményeket Vinnicja megyében – közölte az ukrán légierő parancsnoksága. Az biztos, hogy vannak áldozatok, de részletes információkat egyelőre nem közöltek. Olekszandr Sztarukh regionális kormányzó szerint a tesztek megállapították, hogy a Zaporizzsja atomerőműben a háttérsugárzás normális. A létesítmény nukleáris része is sértetlen maradt, miután szombaton késő este találat érte a területet. Az erőműben és a közeli Energodar városában a mérések továbbra is normálisak. Európa legnagyobb atomerőműve jelenleg orosz irányítás alatt áll, de ukrán technikusok üzemeltetik. Ukrajna csaknem 26 000 feltételezett háborús bűnügyben nyomoz, amelyeket Oroszország februári inváziója óta követtek el, és 135 ember ellen emeltek vádat – közölte a háborús bűnökért felelős főügyész a Reuters hírügynökséggel. A vádlottak közül körülbelül 15-öt ukrán őrizetben tartanak, a többi 120 pedig továbbra is szabadlábon van. Magyarország területére 2022. augusztus 7-én az ukrán-magyar határszakaszon 7275 fő lépett be. A román-magyar határszakaszon belépők közül 7471 fő nyilatkozott úgy, hogy Ukrajnából érkezett. A beléptetettek közül a rendőrség 367 embernek állított ki ideiglenes tartózkodásra jogosító igazolást. Az ukrajnai háború elől 2022. augusztus 7-én 166 ember, köztük 74 gyermek érkezett Budapestre vonattal - közölte az ORFK. Volodimir Zelenszkij ukrán elnök éjszakai videóüzenetében kijelentette, hogy nem lehet tárgyalásokat folytatni Oroszországgal, ha Ukrajna megszállt területein népszavazást tart az Oroszországhoz való csatlakozásról. Az orosz erők jelenleg nagy területeket birtokolnak Kelet-Ukrajna Donbász régiójában és a déli területeken, ahol a tisztviselők felvetették a népszavazások lehetőségét. Oroszország 5083 egységnyi katonai felszerelést (tank, ágyú, repülőgép, helikopter... stb.) veszített február 24. óta. Az Oryx nevű elemző szerint legalább 3238 megsemmisült, 109 megsérült, 326 pedig elhagyott. További 1410 egységet foglaltak el az ukrán erők. Az információkat fényképek, videók és más nyilvánosan elérhető adatok felhasználásával gyűjtötték. A szakértők úgy vélik, hogy az orosz berendezések elvesztésének tényleges számai jóval magasabbak. Ben Wallace, az Egyesült Királyság védelmi minisztere üdvözölte Svédország döntését, hogy csatlakozik azon országokhoz, amelyek hozzájárulnak ahhoz az Egyesült Királyság által vezetett programhoz, hogy az ukrán személyzetet az Egyesült Királyságban képezzék ki. Az ukrán hatóságok letartóztatták az orosz hadsereget segítő kollaboránsokat. Az ukrán nemzeti rendőrség augusztus 7-én jelentette, hogy azonosítottak és letartóztattak hat orosz szimpatizánst a Donyeck megyei Bahmut városában. A „Dél" hadműveleti parancsnokság jelentése szerint az ukrán erők megöltek két tucat orosz katonát és megsemmisítettek különböző orosz felszereléseket, köztük egy T-62-es harckocsit, öt egység páncélozott és egyéb katonai járművet, valamint egy lőszerraktárat. A HIMARS csapást mért az orosz megszállók állásaira Melitopolban, összesen 100 orosz katona halt meg a támadásban - jelentette be a város polgármestere, Ivan Fedorov. Az orosz erők vasárnap folytatták támadásaikat Donyeck várostól északra és északnyugatra - az ukrán vezérkar tájékoztatása szerint. Az oroszok ukrán állásokat támadtak a megerősített Piski és Avdijivka települések közelében. Amellett, hogy Oroszország egyre szorosabbra fűzi a Donbasz feletti ellenőrzését, megerősítette pozícióit Dél-Ukrajnában, hogy megakadályozza egy esetleges ukrán ellentámadás megindítását. Pavlo Kijrilenko, a terület kormányzója ma reggel megerősítette, hogy tegnap összesen öt ember halt meg a térségben, további 17 ember pedig megsebesült. Oroszország azzal vádolja Ukrajnát, hogy késlelteti a megszállt Herszon városában lévő Antonivszkij híd újranyitását. A híd egyike annak a két átkelőhelynek, amelyen az orosz erők átjutnak az általuk elfoglalt területre a Dnyipro folyó partján. A híd az elmúlt hetekben Ukrajna egyik fő célpontja volt, hogy előkészítse az oroszok által ellenőrzött déli területek visszafoglalására irányuló ellentámadást. Antonio Guterres ENSZ-főtitkár újabb figyelmeztetést adott ki, miszerint minden atomerőmű elleni támadás "öngyilkos dolog", miután az ukrajnai zaporizzsjai atomerőművet ért lövésekről érkeztek jelentések. Azt mondta: reméli, hogy ezek a támadások véget érnek, és hogy az ellenőrzőszervek végre bejuthatnak az erőműbe. Oleh Synyehubov, Harkov kormányzója a Telegramon megerősítette, hogy legalább egy ember meghalt a ma reggeli támadásban, a sürgősségi orvosi személyzet a helyszínen van. Harkov polgármestere, Ihor Terehov a Telegramra posztolt, hogy közölje: Nem sokkal ezelőtt robbanás történt. Ezen a békés és sűrűn lakott területen biztosan nincs katonai infrastruktúra. Kérek mindenkit, hogy tartózkodjon óvóhelyeken - a robbanások megismétlődhetnek. "Normális üzemmódban" működik a múlt hét végén tűz alá került zaporizzsjai atomerőmű - közölte hétfőn Jevgenyij Balickij, Zaporizzsja megye oroszbarát közigazgatásának vezetője az Interfax orosz hírügynökség jelentése szerint. Balickij az orosz állami nukleáris energetikai vállalatnak (Roszatom) az erőműnél tartózkodó képviselőire hivatkozva állította, hogy a zaporizzsjai atomerőműben minden rendben van, a létesítmény az orosz hatóságok ellenőrzése alatt áll. Az ukrajnai atomerőműveket működtető Enerhoatom állami vállalat vezetője az ukrán televízióban arra szólított fel, hogy tegyék harcmentes övezetté a zaporizzsjai atomerőmű területét és küldjenek békefenntartókat a régióba. Vasárnap Moszkva és Kijev ismét egymást vádolta a zaporizzsjai atomerőmű lövetésével. Az Interfax szerint az ukrán erők vasárnapra virradóra rakétát lőttek ki a nukleáris létesítmény területére. Az Enerhoatom állami vállalat ugyanakkor az orosz erőket vádolta, hogy az ellenőrzésük alá került atomerőműre saját maguk lőttek. Volodimir Zelenszkij ukrán elnök mérlegelni fogja azt a petíciót, ami szerint 50 évre megtiltanák az orosz állampolgároknak az Ukrajnába való belépést. A kezdeményezést májusban indították és az elmúlt időszak alatt megszerezte az államfő általi megfontoláshoz szükséges szavazatok számát, ami több mint 25 ezer. Minden ukrán biztonsága érdekében most és a jövőben azt javasoljuk, hogy a következő 50 évre teljesen zárják le a belépést Ukrajnába minden orosz állampolgár előtt, és ne adjanak ki tartózkodási engedélyt oroszoknak, kivéve azoknak, akik Ukrajna oldalán harcolnak- áll a petícióban. A dokumentumot Zelenszkij hivatalának honlapján tették közzé - írja aziz.ru. Célba ért az első ukrajnai gabonaszállítmány hétfőn: a Polarnet nevű hajó megérkezett törökországi célállomására 12 tonna kukoricával a fedélzetén - közölte a kijevi infrastrukturális minisztérium. A török zászló alatt hajózó Polarnet pénteken indult útnak a csornomorszki kikötőből. Célállomása a törökországi Kocaeli tartomány Safiport Derince nevű kikötője volt, ahová a kötelező isztambuli nemzetközi ellenőrzést követően időben meg is érkezett. Olekszandr Kubrakov infrastruktúráért felelős ukrán miniszter elmondta: a Polarnet sikere optimizmusra ad okot a jövőbeli kilátásokat illetően. Oroszország és Ukrajna július 22-én Törökország és az ENSZ közvetítésével megegyezett a fekete-tengeri ukrán gabonaexport újraindításáról. Ezzel egyidejűleg Oroszország engedélyt kapott arra, hogy a nyugati szankciók ellenére mezőgazdasági termékeket és műtrágyát exportálhasson. Az isztambuli egyezmények célja, hogy enyhítsék a globális élelmiszerválságot és elkerülhetővé váljon az éhínség. Ukrajna a világ legnagyobb gabonaexportőreinek egyike, területén jelentős mennyiségben termesztenek búzát és kukoricát. A zaporizzsjai régió hatóságai mérlegelik az Oroszországhoz való csatlakozásról szóló népszavazás megtartásának lehetőségét, akár online formában is. Ezt augusztus 8-án, hétfőn jelentette be Vlagyimir Rogov, a régió tisztviselője. "Most 100%-ban offline készülünk, de ami az elektronikus szavazást illeti, most gondolkodunk rajta. Arra törekszünk, hogy technikailag lehetővé tegyük azt is" - mondta Rogov a Komszomolszkaja Pravda rádió adásában - írja aziz.ru. Vlagyimir Putyin orosz elnök helyett Szergej Lavrov külügyminiszter vezeti majd a szeptemberi 77. ENSZ-közgyűlésen részt vevő orosz delegációt - ezt a Kreml szóvivője, Dmitrij Peszkov közölte. Peszkov szerint Putyin nem volt hajlandó felszólalni az ülésen. Az orosz államfő legutóbb 2020 szeptemberében szólalt fel az 75. közgyűlésén. A külügyminiszteren kívül az orosz küldöttségben helyet kap még: Szergej Versinyin külügyminiszter-helyettes , Leonyid Szluckij és Grigorij Karaszin - az Állami Duma és a Föderációs Tanács nemzetközi ügyekkel foglalkozó bizottságainak elnökei, valamint az orosz külügyminisztérium több főosztályvezetője - írja alenta.ru. Továbbra is heves harcok dúlnak a kelet-ukrajnai Donyeck régióban Bahmut és Avgyijivka határában - ismertette hétfőn az ukrán vezérkar hadijelentésében. A közlés szerint Szoledartól és a szomszédos Bahmuttól keletre orosz támadásokat vertek vissza, illetve sikerült megakadályozni előretöréseket Sziverszktől keletre és Avgyijivkától délnyugatra. Natalija Humenyuk, az ukrán déli parancsnokság sajtóközpontjának vezetője hétfőn arról számolt be, hogy az orosz csapatok kezére kerültHerszonnál az ukrán hadsereg ellentámadást indított és rakétákkal lőtte a stratégiailag fontos, a korábbi harcokban már károkat szenvedett Antonyivszkij-hidat és a Nova Kahovkánál lévő duzzasztógáton átvezető utat. Hozzátette, hogy az átkelőhelyekben okozott károk miatt komolyan akadozik a Dnyeper jobb partvonalán lévő orosz csapatok ellátása. Oroszország értesítette az Egyesült Államokat, hogy ideiglenesen kivonja létesítményeit a stratégiai atomfegyverek korlátozásáról szóló szerződés (START) szerinti ellenőrzések alól - erről augusztus 8-án számolt be az orosz külügyminisztérium. Az Orosz Föderáció most kénytelen ehhez az intézkedéshez folyamodni, mivel Washington makacsul el akarja érni az ellenőrzések újraindítását olyan feltételek mellett, amelyek nem veszik figyelembe a fennálló realitásokat, egyoldalú előnyöket teremtenek az Egyesült Államok számára, és gyakorlatilag megfosztják az Orosz Föderációt attól a jogától, hogy amerikai területen hasonló ellenőrzéseket végezzen- áll a közleményben. Kijev gyakorlatilag túszul ejti Európát a zaporizzsjai atomerőmű lövetésével - jelentette ki hétfőn Marija Zaharova orosz külügyi szóvivő. A lesből és az éj leple alatt elkövetett gyilkosságok a banderista ideológia híveinek lényegi jellemzői, ami már a nagy honvédő háború óta ismert. De most már nemcsak Ukrajna és Oroszország népét vették célba. Gyakorlatilag túszul ejtik Európát és látszólag nincs ellenükre, hogy lángba borítsák náci példaképeik szolgálatában- hangoztatta Zaharova arra reagálva, hogy az orosz Interfax hírügynökség szerint az ukrán erők vasárnapra virradóra rakétát lőttek ki a zaporizzsjai nukleáris létesítmény területére. Mint mondta, az ukrán kormányerők tevékenysége miatt minden egyes nappal veszélyesebbé válik a helyzet az orosz kézre került atomerőmű térségében. Hozzátette, hogy a tűzérséget működő reaktorokra és a kiégett fűtőelemek lerakatára vezetve "az ukránok saját magukat veszik célba". Zaharova közölte azt is, hogy rendszeresen küldenek a Nemzetközi Atomenergia-ügynökségnek (NAÜ) a helyszínről friss információkat, "amelyek tükröződnek a szervezet információs körleveleiben és minden bizonnyal mutatják az ukrán hadsereg törvényellenes cselekedeteit, amelynek parancsnoksága végleg elveszítette a józan gondolkodás képességét". A szóvivő kijelentette, hogy ukrán csapatok augusztus 6-án és 7-én is lőtték az atomerőmű területét, de csak a létesítmény dolgozóinak és az objektumot védő orosz erőknek köszönhetően nem történt nagyobb baj. Őrizetbe vettek két embert Ukrajnában hétfőn, akikről az ukrán hatóságok azt állítják, hogy az orosz katonai hírszerzés megbízásából meg akarták gyilkolni az ukrán védelmi minisztert és az ukrán katonai hírszerzés vezetőjét. Az Ukrán Biztonsági Szolgálat (SZBU) szerint az orosz megbízók célpontonként mintegy 150 ezer dollárt (58 millió forint) ajánlottak a gyanúsítottaknak a gyilkosságok végrehajtásáért. Az SZBU mindazonáltal meghiúsította az orosz katonai hírszerzés (GRU) tervét, hogy beszivárgók révén végezzenek három emberrel - hangsúlyozta közleményében a SZBU. A miniszteren és kémfőnökön kívül még egy ukrán aktivista volt a célpontjuk. Az egyik gyanúsított az orosz irányítás alatt álló, kelet-ukrajnai Luhanszk megyében él, ahová Fehéroroszországból érkezett. A másik pedig kijevi. A közlemény szerint mindkettőjüket az északnyugat-ukrajnai Kovel városában vették őrizetbe. A dél-európai országok titokban olajat vásárolnak Oroszországtól. A Bloomberg augusztus 8-án számolt be erről a tankerek mozgására vonatkozó adatokra hivatkozva. A dél-európai olajvásárlók csendben visszatérnek az orosz nyersolaj piacára, miközben az Európai Unió az ilyen szállítmányokra vonatkozó tilalma még négy hónapra van attól, hogy hatályba lépjen. Az olaszországi és törökországi kikötőkbe irányuló orosz nyersolajszállítások többhetes csúcsra emelkedtek az augusztus 5-ig tartó hét napban, ami ellensúlyozta az észak-európai vevők felé irányuló szállítások újabb csökkenését. Az Oroszországból a mediterrán térségbe irányuló szállítások összességében június közepe óta a legmagasabbak voltak.