2050-ig felére csökkentenénk az üvegházhatású gázok kibocsátását

Kövesse az Indexet Facebookon is! Az Innovációs és Technológiai Minisztérium (ITM) közzétette a Nemzeti energia- és klímaterv tervezetét, számolt be az MTI. A dokumentum szerint Magyarország az üvegházhatású gázok bruttó kibocsátásának minimum 52 százalékos csökkentését tervezi 2050-ig az 1990-es szinthez képest, de 85 százalékos mérséklésre törekszik, és 2030-ra a megújuló energiaforrások 20 százalékos részarányát szeretné elérni a bruttó végső energiafogyasztáson belül. Az Európai Bizottság 2016. novemberében hozta nyilvánosságra a Téli energia csomagot (Energy Winter Package), ami több új klíma- és energiapolitikai szabályozási javaslat mellett Nemzeti Energia- és Klímaterv kidolgozását kérte a tagállamoktól, egységes módszertan alkalmazása mellett, egységes tartalommal. Az Európai Tanács által 2014 októberében elfogadott uniós éghajlat- és energiapolitikai keret legalább 40 százalékos csökkentést irányoz elő uniós szinten az üvegházhatású gázok kibocsátásában 2030-ig, 1990-hez képest. Magyarország a megújuló energiaforrások bruttó végső energiafogyasztáson belüli 20 százalékos részarányának elérését tűzi ki célul 2030-ra. A megújuló energiaforrások felhasználásának részaránya 2016-ban: Az előrejelzések szerint 2030-ra a megújuló alapú villamosenergia-termelő egységek beépített teljesítőképessége meghaladja a 4600 megawattot, amelyből több mint 4000 megawattot a napelemek tesznek ki. A megújuló forrásból származó villamosenergia-mennyiség 2030-ban várhatóan meghaladja a 6500 gigawattórát, amelynek csaknem 70 százalékát napelemek biztosítják. A megújuló energia hasznosításának részaránya a prognózis alapján 2030-ban a bruttó végső villamosenergia-fogyasztás 12,8 százalékát teszi majd ki. A közlekedési szektorban a megújuló energia felhasználásának részaránya 8,1 százalék lehet 2030-ban. A dokumentum szerint Magyarország földrajzi adottságai, valamint a hagyományos energiahordozók versenyképesen és klímabarát módon hasznosítható készleteinek hiánya miatt az ellátásbiztonság hosszú távú fenntartása elsőbbséget élvez. Ezért a villamosenergia-ellátást egy biztonságosan rendelkezésre álló és a lehető legalacsonyabb árú energiahordozókra alapozott villamosenergia-mixre kell építeni. Az ellátásbiztonság szavatolásában és a villamosenergia-szektor dekarbonizációjában kulcsszerepet tölt be az atomenergia, a megújuló energia fokozódó térnyerése, valamint az európai villamosenergia-rendszerhez való kapcsolódás. Nemzeti célkitűzés a földgázpiaci ellátásbiztonság további növelése is, ami további útvonal- és forrásdiverzifikációval, valamint hatékonyabb gázfelhasználással érhető el. A villamosenergia-rendszer összeköttetésére vonatkozó uniós célszámot Magyarország már most jelentősen meghaladja, ezért a kormány nem tartja szükségesnek új, számszerűsített célkitűzés megfogalmazását. Ugyanakkor a határkeresztező kapacitások bővítése indokolt, mert a szomszédos országokkal összekötött energiahálózat javítja a hazai ellátás biztonságát - olvasható a tervezetben. Kövesse az Indexet Facebookon is!


Teljesen leolvadt a fukusimai atomerőmű

Nemcsak a reaktortartályt, hanem a reaktorblokk legfőbb védelmi vonalát, az úgynevezett konténmentet is kilyukasztotta a leolvadó nukleáris fűtőanyag a fukusimai atomerőmű 1-es blokkjában. Az üzemeltető Tepco új számítógépes modellezéssel vizsgálta a balesetsorozatot. Beleégett a leolvadó nukleáris fűtőanyag a fukusimai atomerőmű egyes blokkjának betonpadlójába. A teljesen leolvadt fűtőanyag kifolyt a reaktortartályból és kilyukasztotta az úgynevezett konténmentet - ennek az acélból készült aknának az a feladata, hogy súlyos baleset esetén is megóvja a környezetet a fűtőanyag kiszabadulásától. A betonpadlón után a reaktorépület acélből készült külső fala képezi az utolsó védelmi vonalat. Az atomerőművet üzemeltető ármaszolgáltató vállalat, a Tepco az után vizsgálta felül az egyes blokkot ért katasztrófa nagyságát, miután ismét számítógépes modellezéssel jártak utána, pontosan mi történt a március 11-i földrengés és nagyerejű szökőár után - írja a cég által nyilvánosságra hozott jelentésre hivatkozva a The Guardian brit napilap tokiói tudósítója. A cég azt nem közölte, hogy a leolvadt fűtőanyag pontosan hol helyezkedik el az erőművi blokkban, és azt sem, hogy milyen mennyiségű hűtővízzel érintkezett az anyag. Több mint kilenc hónappal a balesetsorozat után a mentésen dolgozók még mindig képtelenek közvetlenül felbecsülni a károk nagyságát, mert a reaktorépületben tartózkodva továbbra is veszélyesen magas a radioaktív sugárzás szintje. Harminc évbe kerül a teljes leszerelés A Tepco a jelentésben hozzátette: a számítógépes szimuláció eredményeiben van bizonytalanság, mert a kiindulópontként használt adatok sem teljesen megbízhatóak. A cég most elismerte, hogy a fűtőanyag lehetséges, hogy áthatolt a betonrétegen, de hozzátette, hogy az épület külső falán nem hatolt túl. Korábban a Tepco annyit ismert el, hogy a fűtőanyag kilyukasztotta a reaktortartályt és kifolyt a konténmentbe. Így nézett ki a 2-es és a 3-as blokk közötti útvonal május 3-án és május 14-én (alsó fotó, a Tepco felvételei) A jelentés szerint szinte egyetlen fűtőelemrúd sem maradt meg eredeti helyzetében az 1-es blokk reaktortartályában. A számítógépes szimuláció azt jelezte, hogy az olvadék 65 centiméter mélyen vájta bele magát a betonfalba, így mindössze 37 centiméter beton maradt a reaktor külső faláig. A katasztrófában érintett 2-es és 3-as blokkban a leolvadt fűtőanyag mintegy 60 százaléka jutott el a betontalapzatig, de nem okozott ilyen mértékű károkat. A szökőár után a helyszínen dolgozók mintegy 14 óra időtartamban nem juttattak hűtővizet az 1-es reaktorba, így ott súlyosabbak a károk. A Tepco a jelentésben azt is közölte, hogy sikerült mind a három reaktort hűtővízzel stabilizálni. A teljes leállítás állapotát valószínűleg december közepén érik el a reaktorok; ez azt jelenti, hogy a hűtővíz egyikbe sem melegszik 100 Celsius-fok fölé. A leállítás bejelentését december 16-ára tervezik, de a Tepco közlése szerint a leolvadt fűtőanyagot még tíz évig nem lehet elszállítani, és a helyszín sugármentesítése és az erőmű leszerelése legalább harminc évig tart.


Po oprave spustili aj prvý blok jadrovej elektrárne v Záporoí

V elektrárni na východe Ukrajiny museli zaiatkom decembra pre skrat núdzovo vypnú jeden z blokov. KYJEV. Prvý blok jadrovej elektrárne v Záporoí na východe Ukrajiny v sobotu po ukonení opráv napojili do energetickej siete. V sobotu o tom informovala spolonos Energoatom, poda ktorej sa tak stalo ete pred naplánovaným termínom.SkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamouSkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamou Oprava tretieho bloku záporoskej elektrárne bola ukonená 5. decembra. V súasnosti je v prevádzke es blokov elektrárne, ktorá je najväou v Európe. Jadrové elektrárne na Ukrajine majú spolu 15 blokov, z ktorých momentálne funguje 14, vrátane spusteného prvého bloku záporoskej elektrárne. Opravu prvého bloku elektrárne v Chmenyckom dokonia 15. decembra. Núdzové vypnutie tretieho bloku záporoskej elektrárne vyvolalo zaiatkom decembra znepokojenie, ke o om s odstupom asu informoval ukrajinský premiér Arsenij Jaceuk. Minister energetiky Volodymyr Demyyn potom ubezpeil ukrajinskú aj svetovú verejnos, e nehoda z 28. novembra nebola vána a nedolo ani k úniku radiácie. Agentúra TASS s odvolaním sa na Medzinárodnú agentúru pre atómovú energiu (MAAE) uviedla, e 3. decembra dostala od ukrajinskej strany správu o odstávke reaktora . 3, ktorú si vynútil skrat v transformanej stanici. V dôsledku toho sa reaktor automaticky odstavil. Vzhadom na to, e nedolo k úniku radiácie a ani k uvoneniu rádioaktívnych astíc, incidentu bola poda stupnice MAAE priradená nula.


Szivárog az amerikai atomtemető

Egyre több tartályból szökik a radioaktív folyadék Hanfordban, ahol a második világháború alatt nyitották meg a világ egyik első nukleárishulladék-lerakóját. A múlt héten nagy vihart kavart Amerikában a hír, miszerint a legrégebbi amerikai atomtemető 177 föld alatti tartályának egyikénél szivárgást észleltek. Mára viszont kiderült, hogy további öt tárolóból is radioaktív anyag folyik ki a szabadba, bár ez közvetlen veszélyt állítólag nem jelent a környéken lakók egészségére, és az ellenőrző kutakban sem mértek a szokásosnál magasabb sugárzást. Az egykor szigorúan titkos lerakóhelyet 1943-ban, az első atombomba-kísérletekkel párhuzamosan építették, a tartályokban pedig több millió liter radioaktív folyadékot tárolnak, amit az évtizedek során halmoztak fel. Egészen 1989-ig folyt plutóniumbomba-gyártás az 1500 négyzetkilométeres területen, de a több milliárd dolláros rehabilitációs munkálatokat a mai napig nem tudták befejezni. A szennyezettség mértékét érzékelteti, hogy a Szövetségi Környezetvédelmi Hivatal (EPA) becslései szerint a bombagyártás időszakában összesen 1,8 milliárd liter fertőzött vizet engedtek a talajba.


Atomfegyverek voltak a kigyulladt tengeralattjárón?

Rakéták voltak a decemberben kigyulladt atommeghajtású orosz tengeralattjárón, s emiatt Oroszországot egy csernobili atomerőmű-balesethez hasonló katasztrófa fenyegette – állította a Vlaszty című orosz folyóirat hétfőn megjelent számában, megkérdőjelezve a balesettel kapcsolatos hivatalos álláspontot. "A Vlaszty kérdésére több, egymástól független forrásból – így az orosz haditengerészet és az Északi Flotta parancsnokságán - is megerősítették, hogy a tűz idején ott voltak a fegyverek" – írta a folyóirat. "Nincs kizárva, hogy egy vagy két torpedóban atomtöltet volt" – vélte a hetilap.
MTI


Azíz: Dôkazy zatia nepotvrdili obete z radov al-Káidy pri americkom útoku

New York 21. januára (TASR) - Pakistanský premiér aukat Azíz v piatok uviedol, e dosia neboli nájdené iadne dôkazy naznaujúce, e k obetiam amerického ... New York 21. januára (TASR) - Pakistanský premiér aukat Azíz v piatok uviedol, e dosia neboli nájdené iadne dôkazy naznaujúce, e k obetiam amerického raketového útoku v pakistanskej dedine spred týda patrili prísluníci al-Káidy.SkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamouSkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamou Pakistanské úrady predtým tvrdili, e pri útoku v dedine Damadola pri afganskej hranici zahynuli 13. januára okrem 13 civilistov aj najmenej tyria zahraniní militanti, vrátane experta al-Káidy na výbuniny a zaa zástupcu lídra teroristickej skupiny Ajmana az-Zawahrího. Vysoký pakistanský spravodajský inite v piatok pre agentúru Associated Press uviedol, e medzi mtvymi boli dôleité osoby z al-Káidy, ktoré sa zili v dedine s cieom hovori o nových útokoch pravdepodobne v Afganistane a Pakistane. Azíz poas návtevy ústredia OSN v New Yorku tie vyhlásil, e napriek rozsiahlym protestom v Pakistane proti USA a prezidentovi Parvízovi Muarráfovi stojí Islamabad v boji proti terorizmu pevne pri Washingtone. Pakistanský premiér na druhej strane zdôraznil, e jeho vláda odsudzuje americký útok, o ktorom chce hovori s prezidentom USA Georgeom W. Bushom budúci týde na schôdzke vo Washingtone. S generálnym tajomníkom OSN Kofim Annanom Azíz diskutoval o otázke iránskeho jadrového programu. Pakistan je poda neho proti íreniu jadrových zbraní, ako aj ich výrobe Teheránom, ten má vak právo vyuíva nukleárnu energiu pod dohadom inpektorov OSN.


Havlíček: Vody pro provoz Dukovan je dost. I tak s ní ale budou šetřit

Chladicí vody na zabezpečení provozu Jaderné elektrárny Dukovany (EDU) po dostavbě pátého bloku je dost i ve stávajícím stavu, elektrárna navíc připravuje také úsporné projekty. Při návštěvě v elektrárně to řekl ministr průmyslu, obchodu a dopravy Karel Havlíček (za ANO). Havlíček potvrdil, že stát s dostavbou EDU počítá, připravuje se „technický jízdní řád“. Ministr zopakoval, že v následujících letech se souběžně bude prodlužovat životnost stávajících čtyř bloků na 60 let, ve světě standardních. S jejich odstavováním by se  tedy mělo začít až v roce 2047, po deseti letech paralelní činnosti stávajících bloků a nového pátého bloku. Podle Havlíčka bude pro ochlazení plného výkonu pěti dukovanských bloků stanoveného na 3250 MW stávající soustava nádrží postačovat. V současné době je k dispozici v přehradě Dalešice 150 milionů kubíků vody, elektrárna z nich ročně odčerpá 55 milionů a 22 milionů kubíků vrací zpět do řeky. Zbytek se spotřebuje, většinou odpaří. Jak uvedl ředitel divize jaderné energetikyČEZBohdan Zronek, elektrárna také připravuje dva projekty, které by měly spotřebu vody významně snížit. První se týká snížení množství usazenin v chladicích věžích, druhý předčišťování vody. Odhadovaná úspora vody se pohybuje mezi 10 a 16 miliony kubíků ročně. Do konce letošního roku by měla být hotova projektová příprava. „Důvodem je nejen snížit množství spotřebovávané vody v závislosti na rozmarech počasí, ale i ekonomický efekt. Za vodu čerpanou z řeky platíme,“ připomněl Zronek. Havlíček v rámci návštěvy také zopakoval, že výstavba nového blokuDukovanby měla začít v roce 2029 až 30, do té doby by měly být perfektně připraveny veškeré komunikace. Ministr průmyslu za ANO Karel Havlíček (vlevo) a generální ředitel energetické společnosti ČEZ Daniel Beneš vystoupili na tiskové konferenci 11. února 2020 v Jaderné elektrárně Dukovany. Generální ředitelČEZDaniel Benešzmínil, že dodavatel by měl být vybrán do konce roku 2022, vyhlášení soutěže se očekává letos v prosinci. Do roku 2029 by měla být stavba povolena, spuštění se předpokládá v roce 2036.


Sztálin börtönbe akarta csukni, később Nobel-díjat kapott

Október 4-én lenne százéves Vitalij Lazarevics Ginzburg Nobel-díjas szovjet-orosz fizikus, a szovjet hidrogénbomba egyik atyja, a szupravezetés elméleti hátterének egyik tisztázója. Röntgenasszisztensként kezdte Moszkvai zsidó értelmiségi családban született, apja mérnök, lett származású anyja orvos volt. A forradalmakat követő zűrzavaros időszakban csak tizenegy éves korában kezdte el az iskolát (rögtön a negyedik osztályban), de az intézményt négy évvel később szakmunkásképzővé alakították. A tizenöt éves fiúnak ezután a család egyik ismerőse, a Sztálin által később kivégeztetett Jevgenyij Bahmetyev fizikus szerzett állást egy technikum röntgenlaboratóriumában, Ginzburg ott kezdett el érdeklődni a tudomány iránt. A Moszkvai Állami Egyetemre különbözeti vizsgával, három év tananyagát három hónap alatt elsajátítva jutott be. 1938-ban fizikából diplomázott, 1940-ben doktori fokozatot szerzett. 1937-ben megnősült, kilenc évig tartó első házasságából született lánya szintén fizikus lett. Ginzburg sem kerülte el Sztálin gyanakvását A szovjet tudomány fellegvárában, a Szovjet Tudományos Akadémia Lebegyev Fizikai Intézetében kezdte tudományos pályafutását. Az intézetet 1941-ben a közeledő német csapatok elől Kazanyba telepítették át. Ginzburg – a besorozástól tartva – rohammunkában írta meg nagydoktori disszertációját, és 1942-ben a tudomány doktora fokozatot szerzett. Belépett a kommunista pártba, a háborús években a rádióhullámoknak az ionoszférában való terjedését vizsgálta. 1945-ben Gorkij (Nyizsnij Novgorod) egyetemén tanítva ismerte meg Nyina Jermakovát, aki Sztálin-ellenes összeesküvés vádjával egy évet töltött munkatáborban, és szabadulása után Gorkijba száműzték. Egymásba szerettek, 1946-ban össze is házasodtak, de hét évig távkapcsolatban kellett élniük: a nőt nem engedték szabadon, Ginzburgot pedig – akit ezután politikailag megbízhatatlannak minősítettek – Moszkvához kötötte a munkája. A „megbízhatatlan” Szaharovval dolgozták ki a hidrogénbomba két fontos alapelvét A tudós 1945-től a Lebegyev Intézet elméleti fizikai csoportjában mentora, a Nobel-díjas Igor Tamm irányítása alatt dolgozott. A szovjet hidrogénbomba kifejlesztéséért felelős Tamm ideje nagy részét a szarovi titkos kutatóközpontban töltötte, ahová a „megbízhatatlan” Ginzburg a lábát sem tehette be. Andrej Szaharovval együtt a távolból dolgozták ki a szovjet hidrogénbomba két kulcsfontosságú alapelvét, Ginzburg ötlete a lítium-6 izotóp fúziós üzemanyagként való használata volt. (Ezen az amerikai hidrogénfegyvert előállító Teller Ede és társai is gondolkodtak, de végül a szilárd, könnyen tárolható lítium-deuterid mellett döntöttek.) Csak a diktátor halála mentette meg a börtöntől Sztálin utolsó éveiben Ginzburg helyzete egyre nehezült, 1951-ben kizárták a H-bomba kifejlesztésén dolgozó csoportból. (Az első szovjet hidrogénbombát 1953. augusztus 12-én robbantották fel.) A börtöntől csak a diktátor 1953-ban bekövetkezett halála mentette meg. Visszahelyezték állásába, a Szovjet Tudományos Akadémia tagja lett, felesége pedig Moszkvába költözhetett. Ginzburg később ijesztőnek nevezte, hogy a terven dolgozva eszükbe sem jutott: Sztálin kezében mit jelentett volna a fegyver. Rájött, hogy részben a szupernóvákból ered a kozmikus sugárzás Az elméleti fizikát, asztrofizikát, sugárzásfizikát kutató Ginzburgnak „békés” témákra is maradt ereje. 1950-ben Lev Landauval dolgozták ki a szupravezető képesség fenomenológiai elméletét, foglalkozott a plazmabeli elektromágneses hullámterjedéssel és a kozmikus háttérsugárzás eredetével is. 1955-ben Joszif Sklovszkij asztrofizikussal mérésekkel bizonyították, hogy a Föld közelében megfigyelt kozmikus sugárzás a szupernóvákból ered. Az elméletet másfél évtizeddel később kiterjesztette az akkor felfedezett pulzárokra mint a kozmikus sugárzás forrásaira is. Élete alkonyán kapta meg a fizikai Nobel-díjat Az 1960-as években tevékeny szerepet játszott a szovjet pártvezetés kegyeltje, Trofim Liszenko az öröklődést és a genetikát egyaránt tagadó áltudományos tanainak leleplezésében és ezáltal a szovjet genetikai kutatások újraindításában. A Szovjetunió 1991-es szétesése után immár Oroszországban folytatta munkásságát. 1994-ben neki ítélték a Nobel-díj előszobájaként emlegetett Wolf-díjat, majd 2003-ban a szupravezetés terén végzett úttörő munkásságáért – a brit Anthony J. Leggett és a szintén szovjet-orosz Alekszej Abrikoszov társaságában – megosztott fizikai Nobel-díjjal tüntették ki. A tudósok ilyenkor szokás szerint megírják rövid önéletrajzukat, az oly sokat átélt Ginzburg viszont valóságos regényt, 14 ezer szavas dolgozatot küldött a Nobel-bizottságnak, e szavak kíséretében: „Nyolcvanhét évesen már nemigen lesz más alkalmam, hogy az életemről és a nézeteimről valljak.” Tartott az egyház térnyerésétől Ginzburg ateista volt, világi zsidóként határozta meg magát. Hitt a demokráciában, a „szekuláris humanizmus”-ban, a 2000-es évek elején tevékenyen támogatta az orosz liberális ellenzéket és az emberi jogi mozgalmat. 2007-ben tudóstársaival Vlagyimir Putyin orosz elnökhöz írt nyílt levélben adott hangot aggodalmának az orosz társadalom klerikalizálódása, az ortodox egyház befolyásának növekedése miatt. A tudós kilencvenhárom éves korában, 2009. november 8-án halt meg Moszkvában, a novogyevicsi temetőben nyugszik.


Kiderült, mennyiért lehet bérleményhez jutni Csernobilban

Havi 11 dollárért, azaz nagyjából 3400 forintért lehet egy 700 négyzetméteres épületet kivenni Csernobilban, számolt be róla a Világgazdaság. Ez a rendkívül alacsony bérleti díj azonban még Ukrajnában is elég hihetetlennek tűnik, ahol az ingatlanok egyébként is jóval olcsóbbak a nyugat-európai áraknál. Az 1986-os atomerőmű-baleset helyszínét már eddig is sokan kerestek fel, a katasztrófa-turisták látogatásának pedig új lendületet adott a közelmúltban az HBO "Csernobil" címmel bemutatott sikeres sorozata. Az ukrán állam nem titkolt célja, hogy Csernobilt – ahol többek között már egy szálloda is üzemel – ismét vonzóvá tegye a turisták számára. Ehhez pedig reméli, a rendkívül olcsó bérleti díjakkal meg tudja nyerni magának a vállalkozásokat is. Októberig már 20 helyiséget béreltek ki a zónában. Vannak, akik már évekkel ezelőtt vállalkozást indítottak Csernobilban. Olena Necsiporenko például egy 60 négyzetméteres üzlethelyiséget alakított át élelmiszerbolttá, amit havi tíz euróért bérel, és körülbelül 3000 dolláros bevétele van. A terület kezelésével foglalkozó Ukrán Állami Vagyonalap elnökhelyettese nemrégibenbejelentette, hogy az övezetben 36 objektumot adnak idén bérbe, köztük hét földterületet a potenciális naperőművek számára. A cikk kiemelt képén egy 2021 áprilisában készült felvétel egy, az övezetben álló, hosszabb idejű látogatásra még nem alkalmas területen álló romos épületről


Česko pod Babišem zaostává, potřebuje modernizaci a lepší vládu, říká Niedermayer

Europoslanec za TOP 09 Luděk Niedermayer tvrdí, že zelené plány Evropské unie společně s velkým množstvím evropských peněz znamenají pro Česko obrovskou šanci na výraznou modernizaci, kterou země nutně potřebuje. "Bohužel ale řada českých politiků zaspala," říká v rozhovoru pro Aktuálně.cz. Česko podle něj pod Babišovou vládou zaostává ve všech oblastech. Všiml jsem si, že jste na rozhovor přijel elektromobilem, což je věc, která dnes vyvolává mnoho pozornosti i debat. Je to nový Peugeot e-2008, jezdíme s ním i několikasetkilometrové cesty. Naše rodina používá auta na baterky již zhruba tři roky. První jsme koupili jako ojeté v Německu za cenu jen o deset až dvacet procent vyšší, než kolik by stálo auto se spalovacím motorem. Peugeot byl dražší, je ale v ceně slušně vybavené Škody Octavie. Protože se rád zabývám čísly, zjistil jsem, že i při vyšší ceně jsou celkové náklady na provoz našeho staršího elektroauta auta nižší, než u auta na benzin. Část lidí v Česku se éry elektroaut obává, už jen pořizovací cena mnohé odrazuje. Cena je dnes skutečně vysoká, nová elektroauta v ceně 300 až 400 tisíc korun prostě zatím nejsou. Ale myslím si, že zejména pro firmy se už pro některé účely vyplatí elektromobil koupit. Ale představte si lidi, kteří nemají mzdu jako třeba europoslanec a bojí se, že na elektroauto nenaspoří. Vnímáte jejich situaci? Tyto obavy řada lidí má, každá nastupující technologie je drahá, takže si ji kupují ti, kteří mají více peněz. Ale za několik let bude situace výrazně odlišná, mzdy budou vyšší a především cena elektromobilů bude výrazně nižší. Možná si z dětství pamatujete například první drahé barevné televizory, mobily nebo videopřehrávače. V době komunismu byl průměrný plat tři tisíce korun a videopřehrávač stál 15 tisíc korun. Nejde "jen" o elektromobily, ale celkovězelenou politiku Evropské unie, která některým lidem v Česku nahání strach. Třeba zrovna u aut mají obavu, že nebudou moci jezdit auty se spalovacím motorem. Je to zbytečná obava. Vezměte si, že auta se spalovacím motorem by se sice neměla vyrábět od roku 2035, ale ještě patnáct let poté se taková auta zřejmě budou používat a prodávat, pokud po nich bude poptávka. To je velmi dlouhá doba. Pokud se to naplní, tak ještě v roce 2050 budou někteří lidé jezdit na silnicích auty se spalovacím motorem, jestliže to bude dávat ekonomický smysl. Velké, leč postupné změny mnoha technologií nejsou trend jen v EU, ale prakticky po celém světě. Je třeba, aby Česká republika naskočila do tohoto vlaku modernizace. A nenaskočila? Bohužel, my tento trend úplně ignorujeme. Když se podívám na to, jak jsme na tom například i s rozvojem decentralizované energetiky či s obnovitelnými zdroji, tak jsme na míle a míle daleko od evropského průměru. A v dopravě máme za to, že cesta ke snižování emisí vede přes pole plná řepky. Když poslouchám mnohé české politiky, přijde mi, že u nás jednoznačně převládá skepse vůči zelené politice. Máte stejný pocit? Patrně ano. Když se ale zeptáte lidí, třeba těch ve středním věku, kteří mají děti, jestli chtějí udělat něco pro to, aby jejich děti žily na zdravé planetě, tak odpověď bude úplně samozřejmá. Chtějí čisté životní prostředí a ochránit planetu pro jejich život. Je na politicích, aby uměli před veřejnost předstoupit a říct, že pro ochranu planety bude nutné něco udělat. Nejsou to zdaleka jen náklady, přinese to i mnoho dobrého. Například rozvoj a elektrifikace železnic budou znamenat mnohem bezpečnější ježdění ve vlacích, vlaky budou rychlejší, dostupnější a komfortnější. Nepřevládá ale v Česku zatím mnohem více skepse a strach z budoucnosti? Sleduji zajímavý rozdíl v reakcích většiny západních zemí a částí východních zemí. Východ Evropy často mluví hlasem svých lobbistů, například čeští teplárníci se z nejasných důvodů rozhodli, že budoucnost patří uhlí, a změny se jim vůbec nelíbí. Ze Západu je slyšet něco jiného. Nemá velký vliv také to, že Češi jsou v lecčem konzervativnější a neradi přijímají změny? Politici by ze všeho nejvíce měli veřejnost zklidnit. Lidé mají pocit, že tyto změny budou platit ze své kapsy a že se jim dramaticky sníží životní úroveň. Nestane se to. Jednak mnoho potřebných změn podpoří ekonomiku a zlepší kvalitu života a mimo to naše země v následujících šesti letech dostane od EU přes tisíc miliard korun. A velká část by měla jít právě na zelenou transformaci. Pokud ale většina politiků a lobbistů veřejnost přesvědčuje, že se svět zbláznil a my v Česku jsme jediní, kdo to pochopil, a proti změnám budeme bojovat, tak se nedivte. Česko se přitom musí výrazně změnit. V čem především? Musíme změnit samotné fungování státu a jeho institucí. Dění kolem pandemie jen potvrdilo, jak špatně některé instituce fungují. Náš stát prostě funguje za vlády Andreje Babiše špatně a zaostává, v pandemii nás to stálo tisíce životů, jinde je výsledkem nižší kvalita života a pomalejší dohánění bohatého Západu. Jen když zlepšíme činnost státu, tak můžeme zvýšit šance třeba i na to, aby Česko co nejlépe využilo tisíc miliard eur z evropských fondů. Samozřejmě že spoustu věcí musíme udělat sami za své, ale efektivní využití tohoto obrovského balíku peněz, možná pro naši zemi posledního, je výjimečná příležitost, jak posunout naši zemi kupředu. Modernizovat ji a mimo jiné se dostat k vyššímu hospodářskému růstu. Nezdá se vám ale, že mnoho lidí v Česku je spokojeno a mají pocit, že si nežijí až tak špatně? Hodně lidí si asi před pandemií myslelo, že pomalu doháníme Rakousko, ale ukázalo se, že to není pravda. Více než Rakousku jsme v lecčems v reálu podobní novým unijním zemím, kterým se zrovna moc nedaří. Mimochodem, je neuvěřitelné, že nejsme schopni za 30 let vybudovat jedinou dálnici do Rakouska. Obrovským problémem naší země je, že velká část naší politiky a společnosti žije v minulosti. Neuvědomujeme si, že svět se mění, čehož největším symbolem je klimatická hrozba, ale zdaleka nejde jen o ni. Bude stačit hospodářský růst k tomu, abychom začali smazávat obrovský rozpočtový deficit? Soudit dnes, jak velký problém naše státní pokladna má, je těžké, hodně čísel je stále "rozházených". Více se ukáže v době, kdy snad bude nastupovat do funkce nová vláda, tedy na podzim. Každopádně veřejné finance jsou dnes v bezprecedentně špatné situaci. Během pěti let bychom měli odmazat minimálně 200 miliard strukturálního deficitu, což je obrovské číslo. Něco takového tato země ještě nezažila. Je nezbytné, abychom se co nejdřív dostali na dráhu snižování schodku. Já věřím, že nové vládě koalice Spolu a Pirátů se STAN se to podaří. Bez zvyšování daní? To se skutečně ukáže až podle toho, jak budou vypadat čísla, až se trochu víc srovnají, a jak se nové vládě bude dařit ohledně hospodářského růstu, omezování státních výdajů a celkového zefektivnění činnosti státu a jeho institucí. Už v říjnu nás čekají volby. Myslíte si, že se po nich kritický přístup části české veřejnosti a českých politiků k politice EU změní? Půjde Česko s hlavním proudem? To se uvidí, až začne nový kabinet vládnout. V této chvíli je pro mě snadnější mluvit hlavně o postoji TOP 09, kterou znám logicky nejlépe. V jejím případě vím, že je v české politice na špici v pochopení toho, abychom změnili například přístup k využívání přírodních zdrojů, abychom změnili vztah k půdě, krajině, obnovitelným zdrojům a dalším věcem. Odpovídá to hodně postojům významných evropských stran, třeba CDU/CSU z Německa, s jejímiž poslanci jsem ve skupině v Evropském parlamentu. Nestane se to, že hlas TOP 09 bude v koalici a vládě ten nejméně podstatný? Je její pohled na EU slyšet v koalici Spolu dostatečně hlasitě? Myslím, že je. Musíte si ale uvědomit, že TOP 09, stejně jako jiné strany, které mají ambici vládnout, jsou v situaci, kdy musí být připraveny jít do kompromisů. Osobně bych si například představoval, že by mohla některé své věci prosazovat ještě více. Podobně by asi mluvili ze svého pohledu zástupci dalších dvou stran koalice, ale změny by chtěli jiným směrem. Naštěstí všechny tři strany mají k sobě blízko a kompromisy jsou možné. Těžko by kompromis v pohledu na ochranu planety vznikal například mezi takovým Václavem Klausem a Gretou Thunbergovou, ale toto naštěstí není situace, ve které TOP 09 je. Řeknu dvě jiná jména: Jan Skopeček z ODS, k EU značně kritický lídr koalice Spolu ve středních Čechách, a Helena Langšádlová, trojka na stejné kandidátce za TOP 09, jasně prounijní. Skutečně věříte, že je kompromis mezi ODS a TOP 09 ve vztahu k EU možný? Za nejcennější opravdu považuji to, že koalice vznikla, má šanci tvořit vládu a už nyní ukázala, že je schopná dohody a kompromisů. A jsem přesvědčený, že uvnitř koalice Spolu je jasná proevropská většina. To, na co jste poukázal, mě neznepokojuje. Byl bych neklidný, kdyby dramaticky rozdílné názory měla Markéta Pekarová Adamová, Petr Fiala a Marian Jurečka, tedy předsedové stran. U nich žádné takové rozdíly nevidím. Takže se neobáváte, že po volbách by mohly převládat ve vystupování koalice Spolu pochybnosti ohledně dalšího směřování EU? Vůbec si to nemyslím. Vždycky se říká, že ODS má tradičně silný proevropský elektorát, a předpokládám, že se na tom nic nezměnilo. Pokud jde o pana poslance Skopečka, zaznamenal jsem, že ODS nominovala na post ministra financí někoho jiného, takže nevím, jak velkou roli bude hrát on. Já věřím, že koalice dokáže ve všem najít kompromisy. Na straně druhé, není nic špatného na tom, když v některých otázkách vývoje naší unie nebudou pohledy stejné. Nemáte někdy chuť zavolat jemu nebo vaší předsedkyni a říct něco k tomu, jak on například prezentuje nejnovější návrhy EU, třeba k zelené dohodě? Kdybych začal něco takového dělat, tak by určitě telefony běžely i opačným směrem, začal by se ozývat také on či další lidé. Já bych některým věcem nepřikládal takový význam, v české politice je často snaha dát rychle něco na Twitter, ale přitom spoustu věcí kolem EU je složitých a vyžadují důkladné studium. Věřím, že až půjdeme po volbách do detailů různých návrhů, třeba těch z EU, tak se hroty hodně otupí a diskuse se zklidní. Bude to tak bezpochyby i v jiných zemích a jiných vládách. Nejste příliš velký optimista? Část pravicových politiků u nás popisuje zelenou dohodu spíše jako hrozbu, ostatně v tom se podobají hnutí ANO. Jak už jsem řekl, na českém hřišti hrají významnou roli významní lobbisté, často spojení s odvětvími, která jsou na odchodu, jako je třeba uhlí. Navíc část českých politiků zmeškala fakt, že za posledních dvacet let se svět, zejména díky vývoji technologií, výrazně změnil. Lobbisté vyvíjí na politiky obrovský tlak, ale já mám pocit, že až teď začíná mnoha firmám docházet, že v uhlí prostě budoucnost není. Třeba představa, že Česká republika bude ostrůvkem, na kterém se budou vyrábět benzinová auta, která se jinde nebudou prodávat, je absolutně nesmyslná. Nota bene to není vláda, kdo bude rozhodovat, co bude vyrábět například Škodovka. Nemyslíte si ale, že v Česku tato skepse nakonec převáží? Byl bych v tomto hodně trpělivý, řada politiků začne své názory měnit. Ostří se začnou otupovat. Část naší ekonomiky žije v minulosti a jen pomalu chápe, že minulost se nedá prodlužovat. Věřím, že v Evropě se najde jasná podpora pro to, abychom emise skleníkových plynů snižovali, a uděláme to tak, že to posílí naše ekonomiky a zlepší kvalitu života našich lidí. Navíc, stále více lidí to chápe a bude vyvažovat tlaky od těch, co by chtěli návrat do minulosti. Nemáte obavu, že Česko půjde mimo hlavní proud EU nejen v případě zelené politiky, ale také v pohledu na hodnoty EU? Nevšiml jsem si, že by se koalice výrazně ozvala třeba proti politice Viktora Orbána v Maďarsku. Můj názor je jasný a dávám ho dlouhodobě najevo. Orbánovi absolutně nevěřím. Jemu jde jen o to, jak posílit svou pozici na maďarské scéně. Je to například člověk, který získal vzdělání díky nadaci George Sorose a potom polepil chodníky Budapešti plakáty s tváří pana Sorose tak, že lidé šlapali po jeho obličeji. To je opravdu nechutné. Máte nějaké vysvětlení pro to, že koalice Spolu k dění v Maďarsku spíše mlčí a například politici ODS naznačují, že bychom si měli všímat dění doma, a ne někde za hranicemi? Mně přijde, že kroky Orbána v Maďarsku, ale také Jaroslawa Kaczyńského v Polsku u nás nemají nějakou velmi silnou podporu. Určitá část našich politiků zprava možná tak trochu obdivuje jejich volební výsledky a trochu mlčí o škodách. Ale za sebe říkám, že chování Orbána jasně odsuzuji. Vezměte si například jeho poslední krok, kdy chce vyhlásit referendum, které by se fakticky týkalo omezení práv menšin. Z jeho strany je to naprosto cynická a nebezpečná manipulace. To říkáte vy, ale kdo další z pravé části spektra takto pojmenovává politiku, která jde proti hodnotám EU? Za nejdůležitější považuji to, že tato politika a témata, která zejména pan Orbán využívá, u nás nemají výraznou podporu. Myslím si, že ti, kdo politiku opravdu sledují, Viktoru Orbánovi nevěří, že je zachráncem pravé pravicové politiky, což on rád tvrdí. Myslím, že třeba Andrej Babiš k Orbánovi vzhlíží ne proto, že sdílí jeho postupy, ale proto, že vidí, že si Orbán může dělat v Maďarsku, co chce. O Andreji Babišovi se téměř nebavíme, protože je známo, že jste k němu v mnoha směrech velmi kritický. Zastavme se ale ještě u koalice Spolu, kterou byste si přál ve vládě. V čem vy vidíte naději pro Česko, pokud k tomu dojde? Pevně věřím, že základ úspěchu nové vlády bude v mnohem větší kompetenci, než jakou má nynější Babišova vláda, se kterou zaostáváme. A to ve všech oblastech. Například vůči unii je pozoruhodné, že Andrej Babiš sice mluví o tom, jak hájí české národní zájmy, ale nikdo není schopný definovat, jaké zájmy to jsou. A zdá se, že jediná věc, které rozumí, jsou peníze z rozpočtu EU, včetně těch pro jeho firmy. Pevně věřím, že nová vláda pochopí, kdo jsou naši spojenci v Evropské unii, co je náš společný zájem, s kým jsme schopni se dohodnout a jak něco prosadit. Měli bychom pochopit, jak svět nyní vypadá a jak postupovat, aby to bylo pro naši zemi a její občany dobré. To samozřejmě neznamená, že máme jít na barikády se zelenými nebo duhovými vlajkami. Takže nemáte obavu, že by vláda koalice Spolu šla mimo hlavní unijní proud? Pokud jde o TOP 09, lidovce, STAN a Piráty, tak jistě ne, myslím, že je znám všechny dobře. A pokud jde o ODS, tak věřím, že také nepůjde mimo tento proud. Znovu říkám, nejde opravdu o to, abychom nadšeně se vším hned souhlasili, ale abychom dělali kvalitní a zodpovědnou politiku, která najde v EU dostatek spojenců. Takováto politika musí být vzhledem k naší geografické poloze a struktuře ekonomiky jasně prounijní. Na čem se podle vás dělí česká politická scéna? Je to v názoru na to, zda vládnout, či nevládnout s Babišem? Není tím řezem spíše to, že jedna část politiků se cítí spíše jako konzervativci a dnešní směřování EU vnímají jako hrozbu a druhá, liberálnější část naopak tento směr podporuje? Když se podívám na náš klub Evropské lidové strany v Evropském parlamentu, tak jsou v něm jak konzervativnější, tak liberálnější členové, přitom se shodneme na 85 procentech, možná 95 procentech věcí. Bohužel, v případě České republiky mám pocit, že části našich konzervativců trošku chybí pochopení stavu dnešního světa. Proč si to myslíte? Zdá se mi, že určitá část politiků žije v minulosti. A dle toho se rozhodují. Fascinuje mě například diskuse o jaderné elektrárně Dukovany a obnovitelných zdrojích. Úplně je ignorovaná otázka nákladů a rizik stavby nového bloku a naopak poklesu nákladů na obnovitelné zdroje. Myslím si, že část takzvaně konzervativních politiků je pod vlivem určitých lobbistických skupin, což bylo patrné i na hlasování o novém energetickém zákonu. Přitom jeden z politiků strany, která je za konzervativní označována, předseda lidovců Marian Jurečka, navrhl dobré pozměňovací návrhy, které by naši energetiku posunuly vpřed. Ale většina poslanců je smetla. Pokud jde o TOP 09, nemáte obavu, že se během několika málo let "rozplyne" v ODS? Myslím si, že TOP 09 je u nás jediná strana, která opravdu vnímá, jaký dnešní svět je a jak je potřeba jej změnit. Proto jsem s touto stranou rád a věřím, že tu dále bude. Ale co ona možnost rozplynutí? Samozřejmě, může se stát to i ono, nedá se vyloučit žádný scénář. Myslím si ale, že hodnoty TOP 09 jsou jasné a srozumitelné a v okamžiku, kdy se bude tvořit po volbách agenda vlády, priority naší strany v programu vlády jednoznačně zazní a bude patrné, co je "made in TOP 09". A část voličů to ocení. Když to všechno sledujete, nelitujete toho, že nekandidujete do sněmovny a nemůžete více ovlivňovat směřování Česka na domácí půdě? Já si vůbec nejsem jistý, jestli je důležitější působit v Evropském parlamentu, nebo v Poslanecké sněmovně. V Evropském parlamentu se snažím ovlivňovat řadu věcí, které jsou pro Českou republiku a též společnou Evropu strašně důležité. Takže o domácí scéně neuvažujete? Člověk nemůže říct nikdy. To říká jen Andrej Babiš, když dostává otázky, jestli neodstoupí. Teď o vstupu na českou politickou scénu vůbec nepřemýšlím, jsem v půlce volebního období a v Evropě se dějí ohromně důležité věci i pro Česko. A když vidím, jak někteří kolegové zkresleně informují českou veřejnost o dění v Evropské unii, tak mám pocit, že je potřeba, aby tam byli lidé jako já, kteří se snaží o tomto dění informovat korektně a přesně. Jestliže má TOP 09 v řadě evropských otázek docela jasno, tak bych řekl, že je to i díky mně.


Dukovany nejsou připraveny na delší provoz, tvrdí Drábová

Podle ředitele výrobní divize ČEZ Ladislava Štěpánka však firma bude usilovat o prodloužení licence až do roku 2035. Dukovany (Třebíčsko)-Jaderná elektrárna v Dukovanechzatím není připravena na dlouhodobé prodlouženíprovozu. Na semináři Občanské bezpečnostní komise v Dalešicích to podle pátečního Deníku řekla předsedkyně Státního úřadu pro jadernou bezpečnostDana Drábová. "Vážně hrozí, že provoz nebude prodloužen na deset let, ale třeba jen o rok nebo o dva. Možná se ale pletu, možná se provozovateli podaří splnit vše potřebné včas," cituje list Drábovou. Ředitel výrobní divizeČEZLadislav Štěpánek však uvedl, že firma dělá vše pro to, aby Dukovany fungovaly i nadále. O novoulicenciby měl ČEZ požádat už příští rok. Firma má zájem provozovat Dukovany do roku 2035. "Zatím to ale nevypadá, že by bylo ekonomicky výhodné jít až za tento rok," dodal Štěpánek. Čtyři bloky elektrárny by se podle Štěpánka měly dočkat dalších dvaceti let života. Výstavbu pátého bloku nevyloučil, ale naznačil, že pro svoji nákladnost není příliš reálná. Podle předsedy sdružení Energetické Třebíčsko Vítězslava Jonáše by konec dukovanské elektrárny znamenal pro region velký sociální kolaps. Konkrétní dopady podle něj nabídne v příštím roce studie, na které sdružení spolupracuje s Karlovou univerzitou.


Irak hozhatja össze a Nyugatot Iránnal

Az amerikai és a brit vezetés is egyre nyitottabbnak tűnik a közel-keleti béke megteremtését célzó törekvésekben, az Egyesült Államok egyenesen kijelentette, tárgyalóasztalhoz ülne Iránnal. Blair szerint első lépésként az izraeli-palesztin konfliktust kéne megoldani, aztán Irán és Szíria segítségével jöhet Irak. Kövesse az Indexet Facebookon is! Kapcsolódók (4) Az iraki polgárháborús helyzet megoldásában való részvételre és a Nyugattal való együttműködésre szólította fel Iránt és Szíriát több ország, az Egyesült Államok jelezte, hogy mindkettővel tárgyalásokat tervez. Az amerikai elnök, George W. Bush hétfőn az Irak Tanulmányi Csoport szakértőivel találkozott, akik újraértékelik az Egyesült Államok iraki stratégiáját, és akikkel kedden Tony Blair videokonferenciát tart. Bush annak ellenére, hogy tárgyalna a két országgal, kritikát fogalmazott meg a terrorizmus támogatása valamint az iráni atomprogram miatt. Elemzők szerint azonban az Egyesült Államok nyitott bármilyen új ötletre, ami az iraki helyzet megoldásához vezet. A múlt heti amerikai választásokon a republikánusok alulmaradtak a demokratákkal szemben, vereségükhöz nagyban hozzájárult az elhibázott háborús politika. Blair az izraeli-palesztin konfliktussal kezdené Tony Blair felszólította Busht, hogy ismerje fel végre, az izraeli-palesztin konfliktus megoldásán múlik a közel-keleti béke kiszélesítése, ezen belül is Irak sorsa, írja a Guardian. A brit miniszterelnök szokásos évenkénti külpolitikai beszéde a londoni Guildhallban hangzott el hétfőn este. Blair szerint „új típusú kapcsolatot” kéne kialakítani Iránnal és Szíriával, ugyanakkor kijelentette, hogy a britek politikáján nem változtat, indoklásként Bush-hoz hasonlóan a terrorizmus támogatását, Irán esetében pedig a nukleáris ambíciókat említette. Blair a múlt hónapban Damaszkuszba küldte külügyi tanácsadóját, hogy Bassár el-Aszad elnökkel tárgyaljon. Ő volt az utóbbi évek legmagasabb rangú brit tisztségviselője, aki Szíriába látogatott, ami a két ország közti kapcsolat enyhülését bizonyítja. John Howard ausztrál miniszterelnök szintén kijelentette, hogy csak tárgyalásos úton tudja elképzelni az iraki helyzet rendezését, írja a CNN. Blair kitért arra is, kételkedik abban, hogy a koalíciós csapatok 18 hónapon belül kivonulnak Irakból. Úgy véli, a megoldás nem is Irakban rejlik, hanem a régióban, de az izraeli-palesztin konfliktus megoldásával kéne kezdeni a folyamatot, majd Libanonnal kellene folytatni. „Egyesíteni kéne minden arab és muzulmán hangot országaik békéjéért, főként Irakért” – fogalmazott. Irán tárgyalna Blair sürgette Szíriát és Iránt, hogy döntsék el, beszállnak-e a közel-keleti békéről folyó párbeszédbe és partnerek lesznek-e, vagy a teljes elszigeteltséget választják. Véleménye szerint mindkét ország hosszú távú érdeke, hogy béke legyen, és stabilizálódjon a Közel-Kelet. Irán hétfőn bejelentette, hogy hajlandó átgondolni a tárgyalás lehetőségét, ha az Egyesült Államok nevében megkeresik őket. „Hivatalosan kell felvetniük tárgyalás szándékukat, amit Irán átgondol” – fogalmazott Mohamed Ali Husszeini iráni külügyi szóvivő a Reutersnek adott nyilatkozatában. Diplomaták szerint ugyanakkor nehéz lenne az Egyesült Államoknak és Nagy-Britanniának, hogy Irán közreműködésével próbáljanak rendet tenni Irakban, miközben szankciókkal fenyegetik Teheránt. Kövesse az Indexet Facebookon is!


Drábová: Při zásahu úložiště v Černobylu Česku bezprostřední riziko nehrozí

Při zásahu úložiště radioaktivních odpadů v Černobylu nehrozí podle předsedkyně Státního úřadu pro jadernou bezpečnost (SÚJB) Dany Drábové větší riziko na delší vzdálenost. Lokální dopady to ale mít může. Omezily by se podle ní na vzdálenost několika kilometrů od úložiště. Ruští vojáci ve čtvrtek odstavenou jadernou elektrárnu v Černobylu obsadili, uvedl podle agentury Interfax-Ukrajina poradce šéfa ukrajinské prezidentské kanceláře Mychajlo Podoljak. V Černobylu se na jaře 1986 odehrála bezprecedentní jaderná katastrofa. Poradce ukrajinského ministra vnitra Anton Heraščenko uvedl, že hrozí rozptýlení radioaktivního prachu i do zemí Evropské unie, pokud dělostřelecká palba zasáhne úložiště nebezpečných radioaktivních odpadů. Drábová míní, že na rozsáhlejší vzdálenost riziko nehrozí. Na Twitteru také uvedla, že v sarkofágu, který zakrývá havarovaný jaderný blok, už „nejsou radionuklidy, které by mohly způsobit kontaminaci srovnatelnou s rokem 1986 na rozsáhlejším území“. Černobyl leží u hranic s Běloruskem, asi 100 kilometrů od Kyjeva. Předsedkyně Státního úřadu pro jadernou bezpečnost Dana Drábová „Pokud vím, tak je tam sklad vyhořelého paliva, a tak nevidím bezprostřední nebezpečí,“ sdělil Michal Šnobr, energetický expert a poradce investiční skupiny J. Situace by podle něj mohla být mnohem komplikovanější u fungujících 14 jaderných reaktorů, které kryjí významný díl spotřeby Ukrajiny. Nedaleko Doněcké oblasti je Jaderná elektrárna Záporoží s šesti reaktory, jež kryje čtvrtinu ukrajinské spotřeby, dodal. Bývalý vládní zmocněnec pro jadernou energetiku Jaroslav Míl sdělil, že zatím nikdo neví, proč Rusové elektrárnu obsadili a co je jejich cílem. „Nevěřím, že by někdo chtěl provést atak vedoucí k nárůstu radioaktivity v lokalitě či na širším území. Ono by to zasáhlo i toho, kdo to způsobil,“ uvedl. Největším rizikem pro ČR je podle něj „dlouhodobé působení dezinfomátorů, šíření fake news a neefektivnost naší obrany“. Ruská armáda ve čtvrtek ráno zahájila letecký i pozemní útok na Ukrajinu. Prezident Vladimir Putin v televizním vystoupení oznámil, že dal svolení ke speciální vojenské operaci na ukrajinském Donbasu. Ukrajinská pohraniční stráž poté uvedla, že ruské síly napadly hranici Ukrajiny z Ruska, Běloruska i z anektovaného poloostrova Krym. Kroky Moskvy odsoudili západní lídři a slíbili tvrdé sankce vůči Moskvě.


Elutasítja Magyarország az orosz gáz, kőolaj és nukleáris üzemanyag elleni embargót

A Fidesz európai parlamenti képviselői a mai szavazáson is határozott nemmel szavaznak arra a javaslatra, hogy embargót vezessenek be az Oroszországból érkező gázra, a kőolajra és a nukleáris üzemanyagra. Egy ilyen intézkedés megölné a magyar gazdaságot, a magyar családokkal fizettetné meg a háború árát, ezért ezeket a javaslatokat határozottan elutasítjuk - írta Gál Kinga európai parlamenti képviselő Facebook-oldalán. Kiállunk Ukrajna területi integritása és szuverenitása mellett, elítéljük az orosz agressziót, ezért az európai egység érdekében az EP-határozatot a végszavazásnál támogatni fogjuk. Mindezt úgy tesszük, hogy elutasítjuk a gáz és kőolaj, valamint az atomenergia békés célú felhasználását célzó embargó bevezetésére vonatkozó javaslatokat az Európai Parlamentben és minden uniós intézményben - hangsúlyozta Gál Kinga.


Őrizetben Irán egykori nukleáris főtárgyalója

Kövesse az Indexet Facebookon is! Őrizetbe vették Teheránban Hoszein Muszaviant, Irán nukleáris ügyekben illetékes egykori tárgyalóját meg nem nevezett állambiztonsági vád alapján, jelentette szerdán az IRNA iráni állami hírügynökség. Az IRNA nem hivatalos forrásra hivatkozva közölte, hogy a volt tisztségviselőt hétfőn vették őrizetbe. A FARS iráni hírügynökség értesülései szerint a jelenleg kutatóintézetben dolgozó Muszaviant gazdasági tevékenysége miatt vették őrizetbe, elfogásának nincs köze a jelenlegi iráni atomprogramhoz, illetve az azt övező diplomáciai válsághoz, és még a mai napon óvadék ellenében szabadlábra helyezhetik. Muszavian 2005 tavaszáig a Haszan Rohani vezette iráni küldöttség szóvivőjeként fontos szerepet játszott a perzsa állam Nagy-Britanniával, Franciaországgal és Németországgal folytatott tárgyalásai során, amelyeken a három európai hatalom arra igyekezett rávenni Teheránt, hogy adja fel urándúsító tevékenységét. Tavaly decemberben Muszavian bírálta az új iráni tárgyalócsoport rendíthetetlen álláspontját, és rugalmasabb, óvatosabb, türelmesebb politikát szorgalmazott. Muszaviant a 2005-ös elnökválasztáson Mahmúd Ahmadinezsáddal szemben alulmaradt Ali Akbar Hasemi Rafszandzsáni volt iráni államfő közeli szövetségeseként ismerik. Kövesse az Indexet Facebookon is!


Japonci vyhlásili okolo Fukuimy zónu zákazu vstupu

Obyvatelia sa do zóny opakovane vracali na vlastnú päs po svoj majetok aj napriek akútnemu riziku rádioaktívneho iarenia. TOKIO. Japonská vláda vyhlásila zónu so zakázom vstupu, ktorá sa rozprestiera v okruhu 20 kilometrov okolo pokodenej jadrovej elektrárne Fukuima-I. Oznámil to premiér Naoto Kan poas návtevy rovnomennej provincie.SkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamouSkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamou Do zóny nebude môc vstúpi nikto bez povolenia úradov. Vláda u predtým túto oblas vyhlásila za evakuanú zónu, ale nevydala zákaz vstupu. Opatrenie zane plati o polnoci zo tvrtka na piatok miestneho asu. Vláda k tomuto kroku pristúpila po tom, o sa bývalí obyvatelia do zóny opakovane vracali na vlastnú päs po svoj majetok aj napriek akútnemu riziku rádioaktívneho iarenia. Vstup bude teraz umonený na povolenie len jednej osobe na domácnos na obdobie pribline dvoch hodín. Obyvatelia si budú musie obliec ochranný odev a ma so sebou dozimeter. Na dopravu budú k dispozícii autobusy. Nariadenie sa vak nevzahuje na osoby, ktorých domy sa nachádzajú v okruhu troch kilometrov okolo elektrárne. Pre ne platí úplný zákaz vstupu. Prvá fáza uplatovania nového nariadenia by sa mala zaa "v priebehu niekokých dní" a mala by trva asi jeden a dva mesiace. Spolonos TEPCO, prevádzkovate jadrovej elektrárne Fukuima-I, predpokladá, e situáciu sa mu pravdepodobne podarí stabilizova za es a devä mesiacov. Mnostvo rádioaktívnych látok, ktoré unikli do mora z pokodenej elektrárne, prekroili 20 000-krát roný povolený limit. Informoval o tom prevádzkovate elektrárne, spolonos Tepco. Rádioaktívne látky, ktorých únik predstavoval odhadovaných 5000 terabecquerelov, sa nachádzali v 520 tonách vysoko rádioaktívnej vody, ktorá sa dostala do mora z reaktora . 2. Úniky zaregistrovali 2. apríla a zastavili ich 6. apríla. Experti odhadujú, e od zaiatku krízy v jadrovej elektrárni po zemetrasení a cunami z 11. marca uniklo z pokodených reaktorov do atmosféry 370 000 a 630 000 terabecquerelov rádioaktívneho materiálu, informovala tlaová agentúra Kjódo.


Ústavný komik a jadrový odpad

So zreteom na hlavnú správu verajka, asi by sme sa teraz mali vyda po fínsko-rómskej stope. Niektoré veci je vak u príerne únavné opakova. Najmä ak správne spolu tuíme, e áner si ete vypýta viaceré reprízy. Ak niekoho téma fínskych víz predsa len vzruuje, nech sa pái vráti sa ku Korzáru zo 7.12. To nám vtedy opätovne zaviedli víza Nóri - a teraz niet o meritórne doda.SkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamouSkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamou O to vämi si pozornos zaslúi priam neuveritený blábol, ktorým prevzal obhajobu éfa elektrární (SE) po utorajej koalinej rade (KR) sám predseda parlamentu Jozef Miga. Doslova blábol: "A tie bla, bla, bla, ktoré tam boli, jednoducho boli bla, bla, bla". Takto obsane a fundovane zhodnotil druhý ústavný inite tátu priebeh rokovania KR, na ktorom najmä SOP a SMK iadali vyvodi zodpovednos z kauzy vývozu jadrového odpadu. Nevyvodili, kee advokát Mig-21 podkutými argumentami len hýril: "Osobne si myslím, e názory a stanoviská prezentované na KR, nemali ni spoloné s odbornou úrovou. Nevyznajú sa vo veciach, nevyznajú, a tárajú. Úelová hra". Veru - iba Miga netára. Pripomeme len, e elektrárenský boss bol prichytený minimálne pri li, o mimo Migaa a SD dnes nespochybuje nikto. Dokumenty a svedectvá jednoznane preukazujú, e kontrakt, ktorý s Rusmi podpísal, pripúa i monos vývozu vyhoreného paliva mimo deblokácií. Napriek tomu odchádzal Koovan z KR spokojný, jeho stolika sa ani nezatriasla. SMK a SOP poda oakávaní neprerazili, kee zarytým mlaním sa na Koovanovu stranu nepriamo pridali rezortný éf Harach i premiér Dzurinda. Mali preo, ve mocnú SD si nehodno pohneva. Jeden nevie (peciálne Dzurinda), kedy a na o vetko môe ete avicu potrebova. A tak si vzal po jednaní sólo Miga, ktorý nielene vil hlúpos cez hlúpos, ale v histórii tejto koalície celkom bezprecedentne (s výnimkou aféry KDH-Dzurinda) zaútoil i na partnerov. Zvlá si dal zálea na Hamíkovi (mimochodom, vo svojej knike aj Schuster - o je také príalivé na tom chlapovi?), ktorému celkom mimo kontext pripomenul, e "bol minister za HZDS a len HZDS" (to druhé asi ani nie je pravda). Teda ak len tým kontextom nemala by výhrada, e pravou rukou Koovana je tieový minister HZDS a exéf SE Miku. Skrat je vak v takom prípade na Migaovej strane, ktorému uniká rozdiel medzi väzbami z minulosti a súasným ovplyvovaním hospodárskej politiky opozíciou, o je jav dokonale absurdný. Jednoducho nenájdete taký tát, kde by sa tieový minister montoval pod formulou "odbornosti" do strategických rozhodnutí vlády. Prúd slov, ktorý sa rinul z Migaovej hlavy, vyplavil i jeden "historický" moment. Ak sme vera ete na tomto mieste písali, e politickými nominácami do hospodárskej sféry sa táto koalícia aspo nechváli, ak u ich nemôe celkom skry, dnes to u neplatí: "Áno, ja otvorene poviem, e Koovan bol nominovaný za SD, je to dôleitý strategický podnik (...)". Tak - aj so zdôvodnením. Je to dôleitý strategický podnik, rozumiete?! Odhliadnuc od varietnej produkcie ústavného komika, politicky sa po tejto KR v kauze SE predsa len vyjasnilo. Aj ke SMK a SOP neuspeli s poiadavkou, aby Harach uzavrel záleitos aj s "personálnym auditom" do dvoch týdov, svojím razantným - a dostatone medializovaným - ahom usmernili politickú zodpovednos. Tú má po tejto KR u jednoznane ubomír Harach. Karty sú toti rozdané tak, e ak "audit" dopadne vo februári pre Koovana priaznivo, demisiu s najvyou pravdepodobnosou podá tátny tajomník MH Ján Sabol. Ktorý, mimochodom, návrh na odvolanie éfa SE poloil na Harachov stôl hne po jeho nástupe do funkcie. Priom Sabol naznauje, e s ním z MH odíde aj vcelku poetná skupina expertov, ktorí k súasnému vedeniu SE "u dávno stratili dôveru". Dôvody sformuloval sám vicepremiér Miklo: "Slovenské elektrárne sa zaínajú správa ako samostatný hospodársky orgán, ktorý nerepektuje rozhodnutia vlády a vládne koncepcie". Jednoducho a jasne: Ak po tomto vetkom a "personálnom audite" Harach Koovana nestiahne z obehu, "zostane na ministerstve osamelý, v obkúení proruskej a prodevínbankovskej loby". Takto trefne vystihol budúcnos komentátor Slobodnej Európy a k diagnóze kolegu niet o doda. Najdôleitejie správy z východu Slovenska ítajte naKorzar.sme.sk.


Fegyverzet-ellenes akciókra biztatja a fiatalokat Michael Douglas

Kövesse az Indexet Facebookon is! Michael Douglas arra biztatja a fiatalokat, hogy a közösségi médián keresztül sürgessék a fegyverzet-ellenőrzést. A hollywoodi filmsztár kedden szólalt meg az ügyben, amikor bemutatta az ENSZ e témával foglalkozó oktatóanyagát, amelyet az iskolás és főiskolás korosztálynak szántak. Az Akció a leszerelésért: 10 dolog, amit tehetsz című kötet azokat a lehetőségeket sorolja fel, amelyeket mindenki meg tud tenni, aki szeretné aktivistaként támogatni a fegyverzet-ellenőrzést. A listán szerepel a filmvetítések szervezése, a csoportos beszélgetés, illetve Twitter-kampány indítása is. Douglas arra biztatta a fiatalokat, éljenek azzal a hatalmas erővel, amelyet képviselnek, amellyel változtathatnak a dolgokon, és amellyel jobb hellyé teszik a világot. „A Facebook, a YouTube és most a Twitter formálja a híreket, a közvéleményt és az emberek viselkedését. Twitter-kampányt indíthattok, vagy létrehozhattok egy klubot. Arra bátorítalak benneteket, hogy terjesszétek ezt az üzenetet, és álljatok a változások élére” – fogalmazott a filmsztár. A 69 esztendős Douglas elmondta, hogy erősen foglalkoztatja a nukleáris leszerelés, és megemlítette, hogy apja, Kirk Douglas felmenői a fehéroroszországi Gomelből származtak, amelyet 1986-ban súlyosan érintett a csernobili atomerőmű-katasztrófa. A színész 1998 óta az ENSZ békenagykövete, és rendszeresen kampányol a leszerelés mellett. A világ naponta 4,4 milliárd dollárt költ katonai kiadásokra – közölte kedden az ENSZ leszerelési ügyekben illetékes megbízottja, Angela Kane. „A világ túlfegyverkezett, a béke pedig alulfinanszírozott” – jelentette ki. Kövesse az Indexet Facebookon is!


Senátor McCain iada vylúi Rusko z G8

Washington 27. februára (TASR) - Spojené táty by sa mali snai o vylúenie Ruska z tohtoroného summitu krajín G8 na protest proti krokom Moskvy, zahajúcim ... Washington 27. februára (TASR) - Spojené táty by sa mali snai o vylúenie Ruska z tohtoroného summitu krajín G8 na protest proti krokom Moskvy, zahajúcim dnes podpísanú dohodu o dodávkach jadrového paliva Iránu. Uviedol to popredný republikánsky senátor John McCain.SkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamouSkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamou "Tento posledný krok Rusov voi Iráncom si iada podniknutie prísnejích opatrení medzi nami a Ruskom. V uritom bode to musí zaa pokodzova nae vzahy," vyhlásil McCain v televízii Fox News. Rusko a Irán podpísali dohodu o dodávke jadrového paliva navzdory dlhotrvajúcemu nesúhlasu USA a len niekoko dní po tom, ako sa ruský prezident Vladimir Putin stretol s americkým partnerom Georgeom W. Bushom na summite v Bratislave. McCain Putina obvinil, e vedie "abnormálnu" politiku a správa sa "ako rozmaznané diea", nielen v prípade Iránu, ale aj v domácich záleitostiach, kde poda senátora obmedzuje slobodu tlae a upevuje kontrolu Krema nad regiónmi. "Spojené táty a nai európski spojenci by mali zaa tým, e povedia 'Vladimir, nie ste vítaní na budúcej konferencii G8,'" vyhlásil McCain, vplyvný len senátneho výboru pre ozbrojené sluby. Najblií summit G8, skupiny zdruujúcej najvyspelejie krajiny sveta a Rusko, sa má uskutoni v júli v kótsku. Biely dom nemal k podpisu dohody bezprostredné vyjadrenie. USA sú presvedené, e Irán sa snaí vyvinú jadrové zbrane. Obávajú sa, e dodávkou paliva pre Ruskom vybudovaný reaktor by mohla Moskva Teheránu v tomto úsilí pomôc. Irán, ktorý má veké zásoby ropy, zápasí vak s akosami pri zabezpeení elektrickej energie pre rastúcu populáciu, trvá na tom, e zámery jeho nukleárneho programu sú výlune mierové. Poda Ruska záruky obsiahnuté v dohode zabránia akémukovek presmerovaniu jadrového materiálu do tajného zbrojného programu. Na summite v Bratislave Bush uviedol, e sa s Putinom zhodli na tom, e Irán by nemal ma jadrové zbrane. McCain tvrdenia Iránu odmietol. "Ako vieme, sedia na mori ropy. U len to vedie k podozreniam, e chcú ma nukleárny potenciál pre iné úely," povedal. USA a európski predstavitelia by sa mali zhodnú na spolonom prístupe k Iránu, pri ktorom by Washington podporoval európske ponuky stimulov pre zruenie akýchkovek zbrojných aktivít. Európa vak musí by tie pripravená na uvalenie sankcií OSN na Irán, ak nebude spolupracova, dodal McCain.


Pro a proti vyslovení nedůvěry vládě. Hrozbou číslo jedna je stát v rukou Zemana

Pokud by vláda důvěru v červnu ztratila, předseda ANO Andrej Babiš by udělal nejlíp, kdyby položil funkci premiéra a začal objíždět zemi, dělat kontaktní kampaň, což umí. Na počátku června chtějí opoziční koalice, Spolu (ODS, KDU-ČSL, TOP 09) a PirSTAN (Piráti a Starostové a nezávislí), vyvolat hlasování o nedůvěře vládě. Minulý týden oznámily, že k tomu shromáždí dost podpisů. Společný krok oznámil předseda ODSPetr Fiala. Ke svolání schůze sněmovny je třeba 50 podpisů. Spolu má 40 poslanců, kluby PirSTAN 28. Otázkou je, kdo se k demokratickým koalicím připojí. Nebo kdo z extrémních opozičních stran (a za jakou protihodnotu) vládu podpoří. Bude to předvolební test. Pojďme naznačit, proč by mělavláda Andreje Babišedo nedalekých říjnových voleb zůstat. Naprosto zásadní důvod:Miloš Zemanpo vyslovení nedůvěry ovládne situaci, rozhodne, co se stane. Přitom ho dnes už nic nebrzdí, nemůže být volen na třetí období, stal se rizikem číslo jedna. Zvolí si premiéra. Předsedovi PirátůIvanu Bartošovisice už dříve řekl, že Andreje Babiše ponechá premiérem v demisi a v neděli naFrekvenci 1to zopakoval, ale dá se Zemanovi věřit? Nebylo to jen lákání demokratické opozice do pasti? Další důvod: volit máme v říjnu. Pokud by vláda náhodou padla v červnu, urychlení by bylo minimální, pokud vůbec nějaké. Prezident by si také mohl narychlo sestavit svoji vládu s pomocí jiného premiéra. Dále, Babišův kabinet nedělá všecko špatně. V první chvíli adekvátně zareagoval na odhalení okolovýbuchů a vražd ve Vrběticích v roce 2014. Ministr zahraničníJakub Kulhánekvyhostil 18 ruských agentů - diplomatů a dohodl se na srovnání počtů zaměstnanců české ambasády v Moskvě a ruské v Praze. Ta změna bude mít pozitivní dopady pro naše západní sousedy a negativní pro ruské tajné agenty a jejich akce v zemích EU. Vláda snad, doufejme, že to není jen hra, zastavila možnost, že by se ruská firmaRosatomzúčastnila tendru na dostavbu jaderné elektrárny v Dukovanech. Zásadní, pro českou bezpečnost velmi cenné rozhodnutí, jež dlouho dobu vyžadovaly klíčové české bezpečnostní složky. Nemalou roli hraje i fakt, že jsme ještě nepřekonali covidovou krizi. Vláda rozvolňuje, není však naočkováno dost občanů a objevují se nové, zákeřné mutace (indická). Pád vlády by mohl vést k chaosu, možná i k nové pandemické vlně. Máme Zemano-Babišo-vládu Proč by naopak vláda měla důvěru ztratit? Zásadní bylo katastrofální zavinění a nezvládnutí poslední covidové vlny, jež začala loni v září. Babišův kabinet se ukázal jako mimořádně slabý, populistický, neschopný. To však trvá osm až devět měsíců. Sem patří i pokusy dovézt k nám ruskou vakcínu Sputnik V, ačkoliv nebyla (a dosud není) schválena Evropskou lékovou agenturou EMA. Jiné důvody: dnes už nemáme Babišovu vládu, nýbrž kabinet Zemana plus Babiše. Prezident má rozhodující vliv v oblasti zdravotnictví, průmyslu a obchodu a zahraniční politiky, ačkoliv žijeme v parlamentním, nikoli prezidentském systému. Jako katastrofa se jeví výměna ministra zdravotnictví. Je nepochopitelné, žePetr Arenberger(za ANO) po všech odhaleních spojených s jeho obchodními aktivitami zůstává na svém postu, nebyl odvolán. (Na druhou stranu by opozici mohlo vyhovovat, že se Arenberger stal Babišovou slabinou, se svými maléry mu voliče jistě nenahání.) Jako zásadně chybné a v dané situaci hazardní se ukázalo odvolání ministra zahraničí Tomáše Petříčka (ČSSD) na přání Zemana a na popudJana Hamáčka. Viděli jsme, jak se novému šéfdiplomatovi Kulhánkovi, premiérovi a vicepremiérovi nepodařilo vyjednat silnou podporu zemí EU po obnažení vrbětické kauzy. Naše diplomacie propadla i v Moskvě, když se český velvyslanec (Vrbětice nevrbětice) účastnil vojenské přehlídky na Rudém náměstí, připomínky konce války, jež je však i demonstrací ruské síly. Obří problém představuje jednání vicepremiéra za ČSSD Jana Hamáčka před i po vládním oznámení, kdo zavraždil dva české občany a vyhodil do vzduchu vrbětické muniční sklady. Hamáček opakovaně lhal o své plánované cestě do Moskvy. Babiš drží tohoto člověka, který chtěl i s vědomím, co u nás GRU v roce 2014 provedla, vyjednávat s Rusy nákup vakcíny Sputnik a summit Biden - Putin v Praze. Skandální. Dál jsou tu Babišovy osobní kauzy. Naposledy závěrečná zpráva auditu Evropské komise, jež doložila, že je premiér ve střetu zájmů, který souvisí s dotacemi pro firmyAgrofertu. Ovládá svěřenské fondy, do nichž vložil svůj majetek. Zpráva je konečná, Česko může její závěry napadnout pouze u soudu. Pro nás coby součást EU byla mimořádně škodlivá i Babišova zpupná reakce: střet zájmů odmítl. Jeho premiérování nám škodí, máme nedůvěryhodného, toxického předsedu vlády. K závěru se chýlí vyšetřování kauzyČapí hnízdo, v níž je premiér obviněn z dotačního podvodu; oba obvinění, Babišova exporadkyně Jana Mayerová a on, se mají seznámit se spisem. Na tuto polízanici jsme v návalu dalších malérů skoro zapomněli. Nesmíme vynechat obchodní "deníček" předsedy poslanců ANOJaroslava Faltýnka. Odhaluje pozadí kšeftů, které Faltýnek provozuje (kauza Vrbětice a kauza Babišův střet zájmů Faltýnkovy obchody poněkud zakryla). Argumentů pro nedůvěru Babišově vládě neustále přibývá. Minulý pátek oznámil rezignaci ke konci června nejvyšší státní zástupcePavel Zeman. Důvod: "Tlaky ze strany paní ministryně Benešové jsou velké," prohlásil. Nic se však nevyšetřuje a Babiš si samozřejmě netroufne odvolat oblíbenkyni Miloše Zemana. Že je v sázce nezávislost justice? Nevadí. Ostatně on se svým Čapím hnízdem těžko stojí o nezávislou justici. U Marie Benešové zůstaňme, zcela bez důkazů tvrdí, že existuje více vyšetřovacích verzí v kauze Vrbětice, její věty opakuje prezident, oba tak podporují ruskou dezinformační kampaň v Česku. (Naopak končící šéfžalobce Pavel Zeman jasně potvrdil, že existuje pouze jediná vyšetřovací verze - atentát GRU. Zřejmě i proto na něj Benešová tlačila.) Důvěřovat ministryni spravedlnosti nelze. Vyjmenoval jsem jen ty nejkřiklavější důvody pro nedůvěru. Najdeme jich opravdu mnoho a pro opozici je jistě těžko snesitelné nechávat Babiše dál vládnout s důvěrou. Jenomže hrozba "Zeman si bude dělat, co chce" (jeho vláda může odvolat šéfa BISMichala Koudelku, může pozvat Rusy do Dukovan a kdoví co ještě) je vážná, riskantní. Vnitrostátně i kvůli tomu, jak na nás hledí spojenci, kteří jsou už dnes Zemanem nepochybně vyděšeni a znechuceni. Jaká byla taktika koalic PirSTAN a Spolu dosud? Obě party hrály to svoje, ale vypadalo to, že vládu shodit nechtějí. PirSTAN nepodpořila snahu Spolu o vyslovení nedůvěry, přišla s vlastním návrhem na rozpuštění sněmovny a předčasné volby. I tato varianta padla. Na začátku května PirSTAN ohlásila, že obě koalice nesehnaly nutných 120 hlasů. Tím to mohlo skončit, obě uskupení dala najevo, že Zemano-Babišovu vládu nechtějí. Proč tedy přišla ta čerstvá snaha o vyslovení nedůvěry v červnu? PirSTAN se přidala ke Spolu a čekají jen na vyrovnání počtů české a ruské ambasády. Pak už končí důvod nedůvěru nevyslovit. A, jak řečeno výše, argumentů pro nedůvěru stále přibývá. Posledními kapkami zřejmě bylo Hamáčkovo lhaní o cestě do Moskvy, Babišův střet zájmů a rezignace Pavla Zemana kvůli tlakům ministryně Benešové. Možná obě koalice zamýšlejí také otestovat zbylé opoziční strany, komunisty a SPD. Obě nyní tvrdí, že Babiše nepodporují. KSČM v polovině dubna vypověděla dohodu s ANO o toleranci vlády, jak se však zachová v červnu, není jasné. Předseda komunistů Vojtěch Filip v pátek řekl novinářům, že výkonný výbor strany v kabinet ANO a ČSSD důvěru nemá, ale hlasování o nedůvěře si zaslouží diskusi celé členské základny. Nechal si otevřená vrátka. Nejspíš čeká na pokyn Zemana, s nímž úzce spolupracuje. Komunisté jsou na tom s preferencemi bledě, otázkou je, zda se vůbec po volbách ještě dostanou do sněmovny. Naopak Okamurova SPD má podporu silnou. Pokud se k PirSTAN a Spolu připojí, vyslovení nedůvěry Okamurovi pomůže, posílí ji. Vláda by teoreticky mohla o důvěru přijít (Spolu má 40 hlasů, PirSTAN 28, SPD 19, KSČM 15 a 6 je nezařazených). Jiný důvod, proč chtějí dvě opoziční koalice hlasovat o nedůvěře? Koalici Spolu o něco málo poskočily preference, Petr Fiala chce zřejmě chytit příležitost za ocas. Taky se obě uskupení snaží být aktivní, viditelná, zásadová. Svoji roli mohou hrát i čísla covidu, jež padají dolů. Nakažených ubylo, česká čísla se lepší, už nejsme nejhorší v EU. PirSTAN a Spolu se mohou obávat, že Babiš rozjede svoji marketingovou mašinu, opět přijde s něčím, jako byl slogan "best in covid" (třeba "best in covid again" nebo "best in vaccination") a zvrátí pád preferencí ANO. (Poznámka bokem: pokud by vláda důvěru v červnu ztratila, Babiš by udělal nejlíp, kdyby položil funkci premiéra a začal objíždět zemi, dělat kontaktní kampaň, což umí. I k tomu mu může demokratická opozice nahrát.)


Bejelentés: elkezdődött a harmadik világháború

Néhány napja az orosz állami tévé arról beszélt, már nem csak Ukrajnát, hanem az egész NATO-t demilitarizálni kell. Vlagyimir Szolovjov, az orosz állami televízió műsorvezetője ezután pedig arról beszélt legújabb műsorában, hogy szinte mindent elpusztító nukleáris háború jöhet akkor, ha Ukrajnába továbbra is nyugati fegyverszállítmányok érkeznek - a Mandiner írt erről. Nyilvánvaló a nukleáris háborúra utalás csak egy kommunikációs fogás, miként természetesen a harmadik világháború kifejezés is, de ami a lényeg: elhúzódó háborúra kell számítani. Olga Skabejeva a Rosszija–1 televízióban futó műsorában azt mondta, Oroszország olyan helyzettel néz szembe, amikor a NATO-t kell „demilitarizálnia". A műsorvezető azt mondta: Talán eljött az idő, hogy beismerjük: Oroszország "különleges hadművelete" véget ért, elkezdődött a harmadik világháború. Abban az értelemben, hogy egy valódi háború kezdődött. Mi több, ez a harmadik világháború". Kénytelenek vagyunk demilitarizálni nemcsak Ukrajnát, hanem az egész NATO-t" - fogalmazott a tévés május végén. Russian TV propagandist Olga Skabeyeva suggested again that it's time to admit that the "special operation" was over and the Third World War had begun. According to her, Russia is forced to demilitarise not only Ukraine, but the whole NATO.pic.twitter.com/xOObJ1NglT Vlagyimir Szolovjov pedig tegnap azt mondta, érezhető és abszurd túlzással - ami aktuálissá teszi Skabejeva mondatainak felidézését - , hogy olyan nukleáris csapás jöhet erre válaszul, amit csak néhány, a Bajkál-tó mélyén élő mutáns élhet túl. A műsor idevágó részlete itt tekinthető meg angol felirattal: A műsorvezető azt is mondta, hogy hamarosan a világtörténelem véres lapjaival állunk majd szemben. Remélem, túl fogjuk élni. Az orosz (és az amerikai) oldal kommunikációs hadviseléséből természetesen nem az következik, hogy jön a nukleáris csapás. Ahogy - szintén természetesen - a harmadik világháborúra vonatkozó orosz televíziós bejelentést is jelképesnek kell értelmezni. Ami biztos, ami a lényeg és ami a realitás:elhúzódó háborúra kell felkészülni. Percről percre tudósításunk a háborúrólitt olvasható.


Hlupák, nebo mazaný lídr? Američtí agenti zkoumají Kima, analyzují řeč těla, proslovy i fotografie

Americké tajné služby před summitem Donalda Trumpa a Kim Čong-una vytváří psychologický profil vůdce KLDR. Washington/Pchjongjang- Americké tajné služby před schůzkou Donalda Trumpa s vůdcem KLDR řeší obtížný úkol. Jejich experti dostali za úkol vytvořit psychologický profilKim Čong-una. Výzva, které čelí, je ale obrovská. Experti musí získat co nejvíce informací o muži, jehož život je obestřen řadou nejasností. Zpravodajské služby USA se zčásti mohou opřít o poznatky řediteleCIAMika Pompea, který se s Kimem před několika týdny jako první zástupce Trumpovy administrativy setkal. Pompeo, jehož si americký prezident vybral jako nového ministra zahraničí, severokorejského vůdce po své návštěvěPchjongjangupopsal jako "zchytralého chlapíka, který zručně plní své úkoly". Kimův profil bude rovněž obsahovat podrobnosti ze zpráv tajných služeb, získané od dalších osob, jež se s Kimem jednaly v minulosti, včetně bývalé basketbalové hvězdy Dennise Rodmana. Ten Pchjongjang navštívil v roce 2013. Agenti budou hovořit i s někdejšími spolužáky severokorejského vůdce z časů jeho studií na střední škole ve Švýcarsku nebo bývalými americkými velvyslanci v KLDR. Chystaný dokument obsahuje rovněž podrobnosti o životě v této komunistické zemi a jejím vztahu se zbytkem světa, jaderném programuSeverní Korejea dopadu ekonomických sankcí. "Vláda vynakládá obrovské úsilí, aby byl prezident na summit připraven," prozradil agentuřeReutersčlen administrativy Bílého domu, který chtěl zůstat v anonymitě. Schůzka je naplánována na konec května nebo začátek června. Úkol pro experty USA je těžší i proto, že Američané se příliš nemohou spolehnout ani na kybernetickou špionáž. Severokorejci internet používají jen velmi omezeně. Ředitel amerických tajných služeb Dan Coats před časem přiznal, že jejich zaměstnance čeká jeden z nejtěžších úkolů, kterým kdy museli čelit. Když se Kim Čong-un dostal k moci, CIA předpovídala, že jeho vláda nebude mít dlouhého trvání. Již brzy však musela změnit svůj názor - z Kima se nakonec stal krutý a vypočítavý diktátor. Svědčí o tom i jeho nedávný obrat, kdy takřka ze dne na den přešel od hlasitého řinčení zbraněmi k diplomacii. Američané se v poslední době také začínají shodovat se zahraničním experty v tom, že Kim není "naprostým hlupákem", za jakého jej svého času pokládal sám Trump, nýbrž "racionálně uvažujícím" politikem, kterému jde především o přežití vlastního režimu a pokračování dynastického vládnutí. Z toho důvodu bude podle nich i velice obtížné severokorejského vůdce přimět k tomu, aby souhlasil s kompletním jaderným odzbrojením. Je dostatečně bezcitný, aby nechal likvidovat vlastní příbuzné, zároveň se však cítí být dostatečně silný, aby jednal s Trumpem. Experti CIA jej spíše přirovnávají k jeho charismatickému dědovi a zakladateli KLDRKim Ir-senovinežli k otciKim Čong-ilovi. Američtí experti velmi podrobně zkoumali výroky vůdce KLDR, jeho gesta i řeč těla při jeho nedávné schůzce s jihokorejským prezidentemMun Če-inem. Dlouhé roky navíc strávili zkoumáním historie jeho rodiny, proslovů, fotografií a videí, na nichž se objevuje. Vyslechli i Severokorejce, kterým se podařilo ze země uprchnout a také někdejšího kuchaře Kimovy rodiny, specializujícího se na přípravu sushi, který pod jménem Kenji Fujimoto napsal o vůdci KLDR knihu. Tajné služby však čelí i další výzvě - Trump je pověstný svou neochotou poslouchat hodiny trvající brífinky a pročítat sáhodlouhé zprávy. Musí tedy amerického prezidenta přesvědčit, aby s Kimem nejednal čistě instinktivně, jak se mu v minulosti stávalo při setkáních se zahraničními lídry. Americká administrativa portréty zahraničních vůdců pořizuje běžně - zejména těch, kteří mají negativní vztah k USA, jako bylSaddám HusajnčiMuammar Kaddáfí. V čase před druhou světovou válkou a v jejím průběhu to platilo i pro Adolfa Hitlera. Někdejší prezident USA Jimmy Carter vzpomínal ve svých memoárech, jak mu podobné portréty izraelského premiéra Menachema Begina a egyptského prezidenta Anvara Sadata pomohly dosáhnout mírové smlouvy na Blízkém východě z roku 1978. Ne vždy jsou však takové materiály přesné. První portréty Kima, sestavené CIA po jeho nástupu k moci, hovořily o tom, že nový severokorejský vůdce je příliš nezkušený, aby přežil vnitrostranické boje o moc v KLDR a že se bude spíše snažit reformovat místní ekonomiku než budovat jaderný arzenál. "Nikdy to není dokonalé," připouští Jerrold Post, který v CIA před lety zakládal speciální středisko pro studium politických osobností a vytvářel psychologické portréty Kima a jeho otce. "Musíme ale udělat vše pro to, abychom pochopili, jak se Kim dívá na svět," říká. Posta, který dnes provozuje soukromou psychiatrickou praxi v Marylandu, proto nedávno kontaktovali odborníci CIA, aby od něj o severokorejském vůdci získali dodatečné informace. "Velmi stojíme o názor forenzních psychiatrů z prostředí tajných služeb," prozradila agentuře Reuters někdejší americká vyjednavačka pro KLDR Wendy Shermanová, která v roce 2000 cestovala do Severní Koreje s tehdejší ministryní zahraničíMadeleine Albrightovou. Shermanová připouští, že nejlepší způsob, jak si udělat o severokorejských vůdcích správný obrázek, je osobní zkušenost. "Jsem si jistá, že Mike Pompeo přijel z Pchjongjangu zpět se spoustou užitečných informací," zdůraznila.


A világ egyik legveszélyesebb országa percekre van attól, hogy atomhatalommá váljon

A gázai háború valószínűbbé teszi a nukleáris Irán létrejöttét. A konfliktus megerősítette Teheránt – de a sebezhetőség érzését is növelte. Kövesse az Indexet Facebookon is! AGázai övezetbenzajló háború kezdete óta az iráni kormányzat diadalmas hangokat ütött meg. „A cionista rezsim veresége ebben az eseményben nem csupán a cionista rezsim vereségét jelenti” – állította Ali Hámenei iráni legfelsőbb vezető egy múlt havi beszédében, utalva az izraeli kudarcokra a harctéren. „Ez egyben az Egyesült Államok veresége is.” Január elejénEbrahim Raiszi iráni elnökazzal dicsekedett, hogy országa ellenségei „látják Irán erejét, és az egész világ ismeri képességeit”. Néhány nappal később pedig az iráni külügyminisztérium szóvivője kijelentette, hogy az úgynevezett ellenállási tengely – az Irán által a térségben támogatott partnerek és helyettesítők (proxyk) hálózata – „koherensebb, ellenállóbb és egységesebb, mint valaha”. Teherán számára azonban a folyamatban lévő konfliktus nem biztos, hogy olyan egyértelmű győzelemmel ér véget, mint amilyet már eddig is követelt. Irán a Közel-Kelet meghatározó hatalmává akar válni, de nem volt hajlandó a gázai háborúból tőkét kovácsolni azzal, hogy az ellenállás tengelye jelentős új frontokat nyisson Izrael vagy az Egyesült Államok ellen. A Hezbollah – Teherán legtehetségesebb szövetségese – rakétákat lőtt Izraelre, de ez nem váltott ki totális háborút az ország északi határán. Az Irán által támogatott jemeni húszi fegyveresek többször fenyegették a nemzetközi hajózást, és rakétáikkal és drónjaikkal Izraelt vették célba, de ezek a támadások nem sokat tettek azért, hogy Izrael kivonuljon a Gázai övezetből. Az általános üzenet világos: Irán képes káoszt okozni, de nem elég erős ahhoz, hogy valódi offenzívába kezdjen. Továbbra is szüksége van regionális szövetségeseire, elsősorban a saját területének megvédéséhez. Teherán ezért arra a következtetésre juthat, hogy ez a konfliktus inkább gyengítette, mint erősítette. Ennek megfelelően sebezhetőbbnek érezheti magát – írja a Foreign Affairs hasábjain megjelent elemzésébenAli Vaez, az International Crisis Group Irán-projektjének igazgatója. Ha ez így van, Teherán erőfeszítéseket tehet a végső elrettentő eszköz, az atomfegyverek felé. Ez kockázatos lenne, de olyan védettséget biztosíthatna Iránnak, mint amilyet Észak-Korea és Oroszország élvez a Nyugattal való szembenállás során. Egy atomfegyverrel rendelkező Irán pimaszabbul is elszabadíthatná partnereit szerte a Közel-Keleten, számítva arra, hogy a visszahatás korlátozott lenne, mivel ellenségei azon dolgoznak, hogy elkerüljék az armageddont. Ha Teherán úgy dönt, hogy atomerőművet épít, nehéz lesz megállítani. A kormánynukleáris programjamár eléggé előrehaladott állapotban van, és jelenleg korlátozott nemzetközi felügyelet alatt áll. Az Egyesült Államok elrendelhetne egy katonai csapást, de még ha sikeres is lenne, ez a csapás legfeljebb késleltetné Irán fegyverkezési törekvéseit. Egy nukleáris Irán következményei azonban annyira veszélyesek, hogy még mindig érdemes megakadályozni, ami azt jelenti, hogy megpróbálják újraindítani a diplomáciát. A Hamász október 7-i, Izrael elleni támadása, amelyben lelkiismeretlenül civilek százait gyilkolták meg, megtörte az ország katonai legyőzhetetlenségének auráját. Évtizedek óta ez volt az első alkalom, hogy külső harcosok sikeresen behatoltak izraeli területre. Megmutatta, hogy Izrael hírszerző apparátusa, amelyet az ország ellenfelei régóta gyaláznak, és félnek tőle, közel sem olyan mindenható, mint amilyennek látszott. Irán számára ez a szörnyű támadás eleve egyfajta győzelmet jelentett. Teherán már régóta izraeli titkos műveletek célpontja, beleértve a vezető iráni atomtudósok és katonai parancsnokok meggyilkolását, és Izrael szabotálta Irán nukleáris és katonai létesítményeit. Irán így láthatta, hogy legfőbb ellenfele mérhetetlenül szenved. Amikor Izrael megkezdte gázai hadjáratát, Teherán az újjáéledt palesztin ügy zászlóvivőjeként tudta feltüntetni magát, ami megerősítette az ország hírnevét az egész Közel-Keleten. Izrael hírneve ezzel szemben romlott, mivel a háború humanitárius katasztrófává változtatta Gázát. A világ minden táján úgy tűnik, hogy az Oroszország ukrajnai háborús bűneivel kapcsolatos nyugati kritikák képmutató kettős mércét tükröznek. A háború más módon is segített Iránnak. A konfliktus legalábbis késleltette az Izrael és Szaúd-Arábia közötti kapcsolatok normalizálását, ami a kínai közvetítéssel tavaly márciusban létrejött iráni–szaúdi enyhülés után újra elszigetelhette volna Iránt. Az ellenállás tengelye arra használta fel a konfliktust, hogy képességeit és széles hatókörét csillogtassa. A Hezbollah és a húszik támadásai mellett iraki és szíriai félkatonai csoportok több mint 150 támadást indítottak amerikai katonai és diplomáciai létesítmények ellen Irakban és Szíriában. Játék a tűzzel Mután Joe Biden amerikai elnök 2021-ben hivatalba lépett, Irán és az Egyesült Államok közvetett tárgyalásokat kezdett a regionális feszültségek csökkentésének, az amerikai szankciók enyhítésének és – ami kritikus – az iráni atomprogram korlátozásának reményében. A tárgyalásokon nem sikerült helyreállítani a 2015-ös nukleáris megállapodást, de 2023 nyarára úgy tűnt, hogy egy ideiglenes, deeszkalációs megállapodásra jutottak. Iráni megbízottak leállították az amerikai erők elleni támadásokat Irakban és Szíriában, és Irán 2021 óta először lassította le a magas szintű dúsítást. Cserébe az Egyesült Államok felszabadított néhány befagyasztott iráni pénzeszközt. A két fél 2023 szeptemberében néhány foglyot is kicserélt. Erre az előrelépésre építve Iránnak és az Egyesült Államoknak október 18-án Ománban kellett volna visszatérnie a tárgyalóasztalhoz, ahol kiterjedtebb tárgyalásokat kezdtek volna. Ez a kis lehetőség azonban abban a pillanatban megszűnt, amikor a Hamász fegyveresei siklóernyővel izraeli területre repültek. Most, hogy az Egyesült Államok elnökválasztási évbe lépett, és az iráni rezsim immár két háborúban is részt vesz az Egyesült Államok szövetségesei – Izrael és Ukrajna – ellen, nincs valódi kilátás komoly diplomáciai kötelezettségvállalásra. Ez az összeomlás akkor következik be, amikor Irán egyre közelebb kerül a nukleáris fegyverek előállításának képességéhez. Ma az országnak körülbelül egy hónapra lenne szüksége ahhoz, hogy elegendő dúsított nukleáris anyagot állítson elő egy négy-öt nukleáris robbanófejből álló arzenálhoz. Talán csak néhány hónappal később gyárthatna hordozható bombát. A pontos időzítést nehéz megjósolni, részben azért, mert az ENSZ nukleáris megfigyelőszervezete nem tudja teljes mértékben ellenőrizni Teherán nukleáris programját. Irán már nem tartja be a mára megszűnt nukleáris megállapodás átláthatósági intézkedéseit, amelyek lehetővé tették az ellenőrök számára, hogy megfigyeljék a centrifugagyártó üzemeket és a be nem jelentett nukleáris létesítményeket. Ennek eredményeképpen Teherán most potenciálisan titkos létesítményekbe irányíthatja át a magasan dúsított urán előállítását. Teheránnak még mindig jó okai vannak arra, hogy ne építsen atomfegyvert, sőt még arra is, hogy az uránt fegyverminőségűre dúsítsa, és teljesen kizárja az ENSZ ellenőreit. E küszöbértékek puszta átlépése például Izrael vagy az Egyesült Államok megelőző csapását válthatná ki. Ha Iránnak sikerül észrevétlenül fegyvert építenie, azt kockáztatja, hogy regionális nukleáris fegyverkezési versenyt indít el az öböl menti versenytársaival, például Szaúd-Arábiával. Ha pedig Irán nukleáris fegyverrel lépne fel, az valószínűleg feldühítené Kínát, Irán messze legkritikusabb olajvásárlóját és felbecsülhetetlen értékű diplomáciai partnerét. Teherán mégis úgy dönthet, hogy a nukleáris fegyverkezés előnyei meghaladják a kockázatokat. Irán már megfizette az atomfegyverek gazdasági árát, miután évekig tartó szankciókat kellett elszenvednie. Már nem hisz abban, hogy a Nyugat hajlandó és képes lenne hatékony és fenntartható szankciókönnyítést nyújtani, még akkor sem, ha visszavonná atomprogramját. És sajnos az október 7-i események utóhatása még valószínűbbé teszi a nuklearizációt. Teherán óvatos válasza leleplezte sebezhetőségét, gyengítve regionális elrettentő erejének hitelességét. Az iráni vezetők úgy tekinthetnek az atomfegyverek megszerzésére, mint egy olyan lehetőségre, amellyel újból biztosítékot szerezhetnek arra, hogy nem fogja megtámadni őket Izrael vagy az Egyesült Államok – felszabadítva az ellenállás tengelyét, hogy sokkal nagyobb pusztítást végezzenek. Ráadásul azok az iráni tisztviselők, akik azt szeretnék, hogy az ország atomfegyverhez jusson, ezt a nagy lehetőség pillanatának tekinthetik. Irán riválisainál ugyanis a gázai és az ukrajnai háború, a Kínával folytatott verseny és a választások elvonják a figyelmet. Még ha az Egyesült Államok és szövetségesei rajta is kapják Iránt azon, hogy nukleáris fegyverrel próbálkozik, nincs jó módszerük arra, hogy megállítsák. Megpróbálhatnának katonai csapásokkal kiiktatni néhány létesítményt vagy szakértelmet. De Irán és szövetségesei amerikai eszközök elleni támadásokkal válaszolnának, és Irán most már elég tudással és képességgel rendelkezik ahhoz, hogy a csapások önmagukban csak késleltessék az iráni nuklearizációt. Ha Teherán szétszórná a magasan dúsított urániumát titkos létesítményekbe további dúsítás és fegyvergyártás céljából, Washingtonnak vagy szőnyegbombáznia kellene az egész országot, vagy meg kellene kísérelnie a rendszerváltást, akár invázióval, akár belső lázadással. E lehetőségek egyike sem tűnik valószínűnek. Irán lakossága majdnem kétszer akkora, mint Iraké, területe majdnem négyszer akkora, mint Iraké, és sokkal erősebb hadsereggel rendelkezik. Az Egyesült Államoknak hatalmas erőfeszítéseket kellene tennie az ország eltiprásáért vagy az ország elfoglalásáért és megtartásáért. Egy hosszabb bombázó hadjárat vagy invázió humanitárius következményei szörnyűek lennének. És ahogy az iráni rezsimnek az ismétlődő tüntetésekkel szembeni kemény fellépése is mutatja, Teherán továbbra is brutálisan hatékonyan tartja kézben a hatalmat. Így az Egyesült Államoknak csak egyetlen valódi lehetősége marad: a diplomácia. Ez az egyetlen dolog, ami a múltban visszaszorította Irán nukleáris programját, és ez az egyetlen dolog, aminek ma is van esélye erre. Diplomácia, diplomácia, diplomácia, diplomácia, erre van szükségünk. Meg kell akadályoznunk, hogy a helyzet olyan mértékben romoljon, hogy lehetetlenné váljon a visszaszerzése – jelentette ki az ENSZ nukleáris cárja, Rafael Grossi, amikor januárban Iránról beszélt. De egy ilyen romlás elkerülése érdekében az országoknak olyan politikára van szükségük, amely túlmutat azon, hogy elrettentse Teheránt nukleáris programjának további eszkalálódásától. Ez a politika még a legjobb esetben is aggasztóan előrehaladott helyzetben hagyná Iránt. Ahelyett, hogy csupán arra összpontosítanának, hogy ne lépjék át a szakadékot, a politikai döntéshozóknak arra kellene törekedniük, hogy eltávolodjanak tőle. A tárgyalások újraindítása nem lesz népszerű vagy könnyű a kulcsfontosságú nyugati fővárosokban, ahol Iránt érthető módon jobban gyűlölik, mint bármikor évtizedek óta. Teheránban is nehéz lehet eladni, ahol a politikai döntéshozók egyre ellenségesebbek.Egy atomhatalommá váló Iránazonban sokkal robbanékonyabbá teheti az amúgy is ingatag régiót, és még ha az esélyek nagyok is, a Nyugatnak mégis arra kellene ösztönöznie Teheránt, hogy nukleáris programját a tárgyalóasztalnál befolyási eszközként használja – nem pedig elrettentő eszközként a csatatéren. Ahogy egy 1970-es évekbeli, nukleáris fegyverek elleni szlogen fogalmazott: „Jobb ma aktív, mint holnap radioaktív” – írja a szerző. (Borítókép:Az iráni elnöki hivatal által 2021. április 10-én rendelkezésre bocsátott képen az iráni Natanz urándúsító üzem gépházának felvétele látható, amelyet az iráni nukleáris technológia nemzeti napján Teheránban mutattak be. Fotó: Iranian Presidency / AFP) Kövesse az Indexet Facebookon is!


Podívejte se na dosud nezveřejněné snímky japonské tsunami

Fukušima- Pátek 11. března 2011 se navždy zapsal do japonské historie. Nedaleko pobřeží došlo k zemětřesení o síle 8,9 stupňů Richterovy škály, které vyvolalo nejničivější tsunami v novodobé historii země. Takhle tsunami zalila jadernou elektrárnu Fukušima.


Politikai befolyásra törnek a klímahisztéria liberális vezetői

Tízezreket, főként az iskolából kimaradó diákokat vitt ki a világ városainak utcáira pénteken a „klímakatasztrófa megelőzése" nevében a Fridays for Future nevű civil szervezet. A balliberális mozgalomnak, amely egyre nyíltabban tör politikai ambíciókra, immár arca is van: egy beteg svéd diáklány és egy hajóskapitány, aki ellen embercsempészet miatt büntetőjogi eljárás folyik Olaszországban - írja a V4NA nemzetközi hírügynökség. Ausztráliától Németországon és Nagy-Bitannián át az Egyesült Államokig a világ számos városának forgalmát bénította meg vagy lassította le az a tüntetéssorozat, amit a Fridays for Future nevű zöldszervezet szervezett pénteken. Túlnyomórészt az iskolából kimaradó diákok és a munkahelyükről hiányzó szüleik vettek részt a demonstrációs menetekben, amelyeknek célja volt az is, hogy vasúti pályaudvarokat foglaljanak el, illetve megbénítsák egyes városok tömegközlekedését. A hangoskodó, kerékpárokkal utcákat elbarikádozó tüntetők olyan hangzatos szlogeneket írtak transzparenseikre, mint a „Klímaigazság", vagy a „Mentsük meg a Nutella-bolygót". A német fővárosban, Berlinben három szélsőséges tüntető jelképesen felakasztotta magát a Brandenburgi kapu előtt. A magyar fővárosban, Budapesten több tucat tiltakozó feküdt le a kőre és tettette magát percekig halottnak a forgalmas Széll Kálmán téren. Amszterdamban művérrel borították be magukat a demonstrálók. Az egyre extrémebben megnyilvánuló környezetvédők mozgalmának immár arca is van. Az egyik az Asperger-szindrómás svéd diáklány, Greta Thunberg, aki pénteken Barack Obama volt amerikai elnökkel találkozott és beszédet mondott az amerikai képviselőházban. „Ha önök abba a kis csoportba tartoznak, akik fenyegetve érzik magukat tőlünk [a tüntetők miatt], akkor rossz hírem van az önök számára, ez ugyanis csak a kezdet" – fenyegetőzött Thunberg a kongresszusi beszédében. A klímaaktivisták másik arca a német Sea Watch 3 nevű NGO-hajó kapitánya, Carola Rackete, aki ellen jelenleg bírósági eljárás folyik Olaszországban, mert júniusban a Földközi-tengerről felvett illegális migránsokat szállított egy EU-tagország területére. Rackete pénteken a Fridays for Future közlése szerint 270 ezer (a berlini rendőrség becslése szerint 100 ezer) ember előtt tartott beszédet a Brandenburgi kapunál. Immer peinicher. Was soll die#Schleuserinnoch dort? Die gehört in#Haft#Klimastreikin Berlin:#Racketefor Futurehttps://t.co/D4aUk6tYnUvia@faznet „Ez egyre fájdalmasabb. Mit keres még itt ez az embercsempész? Börtönben lenne a helye" – nyilvánított véleményt Peter Posse német fizikus a Twitteren, aki jelen volt a berlini megmozduláson. A magukat klímavédőknek nevező tüntetők célja egyre világosabb: politikai befolyásra törnek, hogy beavatkozhassanak a világgazdasági folyamatokba. Németországban ennek táptalaja is van, az ARD televízió Deutschlandtrend című felmérése szerint ugyanis a berliniek 40 százaléka szerint a környezetvédelmi kérdések előbbre valók, mint a gazdaság megfelelő működését célzó intézkedések. A hétfőn kezdődő New York-i ENSZ-klímacsúcsra készülő Angela Merkel kancellár a berlini tüntetéssel egy időben bejelentette, hogy a szövetségi kormány milyen klímavédelmi intézkedéseket tervez bevezetni Németországban. Az intézkedéscsomagba tartozik a fosszilis tüzelőanyagok (benzin és gázolaj) árának drágítása, az autóval ingázók adójának emelése, valamint az új olajradiátorok beszerelési tilalma 2026-tól. A német kormány az úgynevezett szennyezési kvóták vállalatoknak történő eladása révén 2025 végéig drasztikusan, mintegy 40 százalékkal csökkentené a szén-dioxid-kibocsátást is. Áder János magyar köztársasági elnök pénteken arról beszélt, az Európai Unió 28 országának éves kibocsátása 2017-ben annyi volt, amennyit Kína valamivel több mint egy nap alatt a légkörbe bocsátott. Felhívta a figyelmet, hogy Magyarország a világ károsanyag-kibocsátásának 137 ezredrészét adja, az Európai Unió kibocsátásának pedig csak 1 százalékát, míg az egész EU a világ CO2-kibocsátásának nem egészen 10 százalékát. A köztársasági elnök szerint Magyarországon 2030-ra az áramtermelés több mint 90 százaléka szén-dioxid-mentes lehet. Ennek egyik alapfeltétele, hogy megépüljön a Paks 2 atomerőmű.


ČEZ hlásí rekordní zisk, z dividendy stát může letos získat až 42 miliard korun. Elektřina napřesrok zdraží

Čistý zisk skupiny ČEZ za tři čtvrtletí letošního roku stoupl na 52,3 miliardy korun z 6,7 miliardy korun ve stejném období před rokem. Za celý letošní rok firma očekává zisk 65 až 75 miliard korun. Dividenda společnosti z letošního zisku bude podle současných odhadů rekordní, stát z ní může dostat rekordních 36 až 42 miliard korun.Elektrárenská skupina ČEZ odhaduje nárůst čistého zisku za celý letošní rok na 65 až 75 miliard korun. Oproti svým odhadům z pololetí tak zvýšila své očekávání o 5 až 10 miliard korun.Firma to oznámila ve čtvrtek v rámci svých výsledků za třetí čtvrtletí. Do konce září vydělala skupina 52,3 miliardy korun oproti 6,7 miliardy korun ve stejném období před rokem.Čistý zisk za celý rok znamená osminásobek toho, co ČEZ vydělal loni. To by se mělo promítnout hlavně do dividendy, kterou bude příští rok z nynějšího zisku firma vyplácet svým akcionářům. Šéf ČEZ Daniel Beneš odhaduje, že dividenda bude rekordní.Největší majitel se 70 procenty akcií je stát prostřednictvím ministerstva financí, zbylých 30 procent je v rukou soukromých investorů.„V případě stanovení dividendy na horní hranici intervalu platné dividendové politiky by mezi akcionáře bylo rozděleno 52 až 60 miliard korun. Pro majoritního akcionáře Českou republiku by to znamenalo příjem 36 až 42 miliard korun, které může využít na pomoc domácnostem a firmám s vysokými cenami energií,“ uvedl Beneš.Konkrétně by tak dividenda mohla dosáhnout v přepočtu 97 až 112 korun na akcii. Pro srovnání, letos majitelé akcií dostali na akcii 48 korun.O konkrétní výši dividendy nicméně rozhoduje valná hromada, kde má stát rozhodující slovo. Ten by mohl rozhodnout o výplatě celého zisku formou dividend. Nyní dividendová politika umožňuje vyplácet 60 až 80 procent celkového zisku.„Pokud bychom se přidali k tomu, co říkají politici, že budou tlačit na maximální výplatu, tak by to mohlo znamenat celkovou dividend až kolem 55 miliard korun,” uvedl analytik Komerční banky Bohumil Trampota. Na akcii by tak připadlo až 140 korun.Kromě dividendy získá v příštím roce stát od ČEZ ještě další peníze. Desítky miliard korun má poslat do státní kasy formou záloh na daň z mimořádných zisků, takzvanou windfall tax. Už od letošního prosince pak začnou platit stropy na příjmy z výroby elektřiny, které schválila ve středu vláda.V minulém měsíci se na možnosti odčerpat nadměrné tržby výrobcům elektřiny dohodla Evropská unie s tím, že hranice pro odvod je 180 eur za vyrobenou megawatthodinu. Státy si ale mohly hranice určit podle svých podmínek.V tuzemsku tak bude nejvícplatit právě ČEZ, který je majitelem jaderných elektráren. Strop pro přiměřený zisk u nich stát stanovil nejníže, a to na 70 eur za megawatthodinu. Výše jsou pak stropy pro elektřinu z obnovitelných zdrojů a uhlí. Z příjmů nad stanovený cenový strop mají výrobci odvádět státu 90 procent.Podle informací Radiožurnálu tak celkově pošle jenom ČEZ státu na těchto odvodech spolu s mimořádnou daní kolem sto miliard korun. Spolu s dividendou tedy přiteče státu příští rok od této firmy navíc 140 až 150 miliard korun. Další desítky miliard korun pak připadnou na ostatní energetické firmy.Tyto peníze chce ministerstvo finance vynaložit na pokrytí nákladů spojené s energtickou krizí, tedy obrovským růstem cen elektřiny a plynu pro spotřebitele. Právě zdražování přitom stojí za rekordními zisky ČEZ.Vysoké ceny vyvolala hlavně ruská agrese na Ukrajině, která začala letos v únoru. Na trzích v Evropě panovala nejistota kolem dodávek ruské ropy a hlavně plynu, jehož dodávky do Evropy začalo Rusko omezovat. Už na konci loňského roku se navíc ukázalo, že ruská státní firma Gazprom neplnila zásobníky plynu na nadcházející zimu hlavně v Německu a vyvolala tak na trzích nervozitu.Například letos v srpnu se na energtické burze vyšplhala cena elektřiny až na tisíc eur za megawatthodinu, zatímco o rok dříve stála 80 eur. Nyní stojí elektřina na příští rok kolem 400 eur za megawatthodinu, tedy kolem 10 000 korun.Aby stát dopady na lidi zmírnil, na příští rok zastropoval cenu pro domácnosti, malé a střední firmy a veřejné instituce na 6000 korun za megawatthodinu u elektřiny a 3000 korun za megawatthodinu včetně DPH u plynu.Rozdíl mezi tržní a zastropovanou cenou chce dodavatelům pak kompenzovat právě z peněz, co vybere od energetiků na odvodech nadměrných příjmů a na mimořádné dani. Tu mají platit i petrolejáři a banky. Stát chce takto získat celkem 100 milliard korun. Jak se nyní ukazuje, díky ČEZu možná vybere i víc.Růst zisku ČEZ ve třetím čtvrtletí zřejmě mohl být ještě vyšší, podle firmy ho ale snížila oblast prodeje, na kterou růst cen komodit dopadá negativně. Hrubý zisk před odpisy, daněmi a dalšími odvody (EBITDA) dceřiné společnosti ČEZ Prodej, která dodává elektřinu a plyn koncovým zákazníkům v ČR, totiž meziročně klesl o půl miliardy korun.„Důvodem je extrémní nárůst pořizovacích cen plynu a elektřiny v roce 2022, který byl částečně kompenzován dočasnými sezonními vlivy,“ uvádí společnost. Provozní výnosy skupinyČEZ za první tři letošní kvartály dosáhly 211,1 miliardy korun. Meziročně byly vyšší o 35 procent.Výroba elektřiny v jaderných elektrárnách skupiny ČEZvzrostla za prvních devět měsíců meziročně o tři procenta na 22,6 terawatthodiny. Produkce v uhelných elektrárnách stoupla o pět procent na 11,6 terawatthodiny. Naopak výroba z obnovitelných zdrojů klesla od začátku roku do konce září o 15 procent kvůli podprůměrným hydrometeorologickým podmínkám a z důvodu odstávky elektrárny v Trutnově-Poříčí, která částečně spaluje biomasu.Ještě výraznější pokles postihl plynové zdroje skupiny ČEZ. Vyrobily 1,8 terawatthodiny proudu, meziročně o 28 procent méně. Spotřeba elektřiny na distribučním území společnosti ČEZ Distribuce meziročně klesla o čtyři procenta.Při zohlednění kalendářních a klimatických vlivů byl pokles o jeden procentní bod nižší. Spotřeba velkých podniků klesla o dvě procenta. Spotřeba domácností byla o deset procent nižší, především v důsledku teplého začátku roku a také proto, že letos pracovali lidé méně z domova než loni. Z příjmů nad stanovený cenový strop mají výrobci odvádět státu 90 procent.


Erdogan navrhol Putinovi nieo prekvapivé: Posilnia krajiny spoluprácu ete viac?!

Turecký prezident Recep Tayyip Erdogan na stretnutí s ruským prezidentom Vladimirom Putinom vo tvrtok v Astane navrhol, e v spolupráci s Ruskom by mohli v Turecku vybudova u druhú jadrovú elektráre. Jednu v súasnosti stavajú, jej otvorenie sa oakáva na budúci rok, informuje TASR poda správy agentúry AFP.Turecko sa odmieta pripoji k sankciám západných krajín voi Ruskuza jeho inváziu na Ukrajinu a namiesto toho s ním v uplynulých mesiacoch podpísalo viacero dohôd, ktoré viedli z nárastu tureckého exportu do Ruska o viac ne 100 percent, upozoruje britský denník The Guardian. Turecko s Ruskom ahajú za jeden povraz: Neuveríte, na om sa prezidenti dohodli! Turecko s Ruskom ahajú za jeden povraz: Neuveríte, na om sa prezidenti dohodli! Erdogan poda agentúry AP vyjadril odhodlanie zabezpei "posilnenie a predenie" dohody umoujúcej námorný vývoz obilia z Ukrajiny, ktorý v júli sprostredkovalo práve Turecko v spolupráci s OSN. "Sme odhodlaní prepravova ruské obilie a hnojivá cez Turecko do rozvojových krajín," uviedol Erdogan s tým, e Ankara spolu s Moskvou by spolone urili cieové destinácie dodávok.