Nieunikniony rozpad

Stwierdzenie przez Gordona Browna, że 2008 rok będzie "ważnym rokiem dla unii" było eufemizmem. Będzie to rok decydujący. Kto by przewidywał 12 miesięcy temu, że Brytania rozpocznie 2008 rok z nacjonalistycznymi partiami u władzy (lub współrządzącymi) we wszystkich trzech zdecentralizowanych administracjach? Zeszły rok miał być czasem świętowania 300-setnej rocznicy Aktu Unii. W rzeczywistości, upłynął pod znakiem rozmontowywania jej: SNP (Narodowa Partia Szkocji) rządzi w Holyrood (szkocki parlament); Plaid Cymru jest w koalicji z Partią Pracy w Cardiff, a nacjonalistyczna Sinn Féin dzieli się władzą z DUP (Demokratyczną Partią Unionistyczną) w Stormont. Spełnił się czarny sen zwolenników unii: separatyści dostali wolną rękę. Rozkwit nacjonalizmu na peryferiach był bez wątpienia najbardziej znaczącym politycznym wydarzeniem w Wielkiej Brytanii w zeszłym roku - dużo ważniejszym niż wybory, które się nie odbyły, czy zmiana lokatora pod numerem 10. Brown ma zamiar realizować te same polityczne i społeczne cele, co jego poprzednik, ale wkrótce odkryje, że poszczególne części Zjednoczonego Królestwa już są wobec nich niechętne. Już teraz Szkocja ma szereg specyficznych rozwiązań w polityce społecznej - darmową osobistą opiekę zdrowotną, bezpłatną wyższą edukację, darmowe recepty. Niektóre z nich zostały przyjęte z niezadowoleniem przez sąsiadów z południa. Ale to dopiero początek. Alex Salmond, nacjonalistyczny pierwszy minister Szkocji, planuje w 2008 roku znieść podatek lokalny od nieruchomości Council Tax i zastąpić go lokalnym podatkiem dochodowym - posunięcie to będzie powodem do niepokoju dla emerytów w Anglii. Salmond ma władzę i wystarczająco dużo głosów, by tego dokonać; zresztą zamroził już podatek lokalny w Szkocji. Szkocki rząd dał również do zrozumienia, że zamierza przekazać Holyrood władzę w kwestiach broni palnej - głównie po to, by zakazać broni pneumatycznej - a także imigracji oraz nadawania radiowo-telewizyjnego. Minister spraw wewnętrznych Jacqui Smith nie zgadza się na to, ale to raczej nie powstrzyma Salmonda, który poddaje również w wątpliwość umiłowaną przez Browna politykę partnerstwa prywatno-publicznego. Salmond chce zażądać udziału w dochodach z ropy z Morza Północnego, a jakby tego było mało, szkocki rząd dobitnie dał do zrozumienia, że nie będzie miał nic wspólnego z nową generacją elektrowni jądrowych, których budowa ma zostać podjęta. Pierwszy minister jest natchnionym oportunistą, który odkrył, że nawet mniejszościowa administracja może osiągnąć wiele w ramach przewidzianych przez ustawę Scotland Act - i poza nimi. Westminster dopiero będzie musiał się z tym pogodzić, ale ten legislacyjny dysonans może stać się jedną z definiujących cech brytyjskiej polityki. Tempo rozmijania się politycznych działań rośnie drastycznie, ponieważ podlegli ustawodawcy zaczynają czuć swoją siłę. Uczą się od siebie nawzajem i zawierają taktyczne sojusze. W 2007 roku rząd szkocki połączył siły ze Stormont (rządem Irlandii Płn.), by zaapelować do władz o zróżnicowanie stawki podatku dla firm. Irlandia Północna chce ciąć podatki dla biznesu, by rywalizować z Republiką Irlandii - a Szkocja mówi "my też". Szkocki parlament zapożyczył politykę darmowych recept od walijskiego zgromadzenia ustawodawczego. Cardiff za to wykorzystał Holyrood jako wzorzec do formułowania własnych żądań podstawowej władzy legislacyjnej. To niepowstrzymany proces, który nieubłaganie będzie prowadził do odpływania władzy do peryferyjnych rządów Zjednoczonego Królestwa. "Permanentna decentralizacja", jak powiedziałby Trocki. Nie mówi się o tym głośno, ale obecnie Partii Pracy w Szkocji bliżej jest do SNP niż do Browna. Wendy Alexander, liderka szkockich laburzystów, przeciwstawiła się swojemu własnemu premierowi, stwierdzając, że decentralizacja jest "procesem, a nie wydarzeniem", i że szkocki parlament potrzebuje większych prerogatyw. Brown oznajmił Szkotom na starcie szkockiej kampanii wyborczej Partii Pracy, że zwiększenie władzy Holyrood jest nierealne. Premier powiedział w grudniu w Izbie Gmin, że ludzie w Szkocji muszą zrozumieć, że decentralizacja to nie to samo co federalizm. Jednak przy takim obrocie spraw, federalizm może okazać się dla Westminsteru najmniejszym złem. Innym ważnym wydarzeniem 2007 roku było poparcie przez lidera konserwatystów Davida Camerona planu powołania w Westminsterze angielskiej wielkiej komisji, złożonej z parlamentarzystów z Anglii. Pomysł jest taki, by ciało to zajmowało się dotyczącymi wyłącznie Anglii ustawami z rubryki "angielskie głosy - angielskie ustawy". Komisja taka szybko zmieniłaby się jednak w coś na kształt angielskiego parlamentu. Jeżeli takie gremium powstanie - być może w następstwie koalicji z Liberalnymi Demokratami, którzy także popierają ideę Parlamentu Anglii - federalizm stanie się nieunikniony. Rozkład Zjednoczonego Królestwa nabiera niepohamowanego rozpędu, a politycznym kręgom władzy w Westminsterze pozostało coraz mniej czasu na reakcję. Kraj się zmienia - trzeba to przyznać - w dużej mierze na lepsze, bowiem stary scentralizowany aparat rozpada się na rzecz regionalnych demokracji. Teraz, gdy unionistyczne partie w Szkocji całkowicie się poddały, Wielka Brytania staje przed wyborem: albo przyjąć jakieś federalistyczne rozwiązanie, albo przygotować się na polityczną dezintegrację, w rodzaju czechosłowackiego "aksamitnego rozwodu" z 1993 roku. Sprawa jest aż tak poważna. Podczas gdy Brown prowadzi głupawe kampanie "brytyjskości", materiał, z którego utkany jest jego ukochany, jak sam mówi, kraj, właśnie jest rozpruwany i zszywany zupełnie od nowa.


Izrael popřel zprávy o úderu na Írán

Teherán - Íránská vláda dementuje informace o smrti nejvyššího vůdce  Alího Chameneího a zároveň se vracejí spekulace o izraelských plánech zaútočit na Írán. Pověsti o Chameního smrti se objevují v době,  kde vedení země čelí obvinění ze snahy vyrobit jadernou bombu a hovoří se o možném vojenském střetu se Spojenými státy či Izraelem. Britský list Sunday Times ve svém dnešní vydání s odvoláním na zdroje z izraelské zpravodajské služby tvrdí, že židovský stát pokročil v plánech leteckých útoků na íránská jaderná zařízení. Letectvo prý chce zničit íránskou jadernou elektrárnu v Natanzu, těžkovodní reaktor v Aráku a továrnu na zpracování uranu v Isfahánu. Na elektrárnu v Natanzu údajně Izraelci svrhnou střelu s jadernými hlavicemi, které explodují hluboko pod zemí, aby se snížily účinky radioaktivity. List uvádí, že izraelská letadla chtějí zaútočit pravděpodobně z tureckého vzdušného prostoru.Foto: Tomáš Daněk Mluvčí izraelského ministerstva zahraničí Mark Regev popřel, že by jeho země měla takové plány. "Jsme pro to, aby byl problém íránského jaderného programu řešen diplomacií," řekl mluvčí v reakci na článek, otištěný v Sunday Times. Izrael v roce 1981 náletem zničil irácký atomový reaktor v Osiraku nedaleko Bagdádu a zbrzdil tak jaderný proram tehdejšího iráckého prezidenta Saddáma Husajna. Vláda židovského státu obviňuje Teherán, že chce vyrobit jadernou bombu, která bude hrozbou pro přežití Izraele. Írán tvrdí, že jeho jaderný program je určen výhradně pro výrobu energie. Sunday Times často přináší na svých stránkách zprávy o tajných plánech vojenských operací Izraele nebo USA Názory na podloženost a serióznost jeho informací se různí. "Pověsti, jaké často přinášejí listy jako Sunday Times, zásadně nekomentujeme," oznámila dnes mluvčí izraelského premiéra Ehuda Olmerta. Neověřená je také informace o smrti Alího Chameneího, který je nejvýše postaveným politikem v Íránu od roku 1989. Zveřejnilo od včerejška několikt tiskových agentur, rozhlasových stanic a internetových serverů. Vedení islámské republiky údajně jeho skon zatím tají a oznámí ho, až bude vybrán Chameneího nástupce. "Ajatolláh Chameneí je v dobrém zdravotním stavu, daří se mu dobře. Mediální spekulace kolem jeho smrti jsou zbytečné," prohlásil mluvčí íránského ministerstva zahraničí Muhammad Husejní.Íránský duchovní vůdce Alí Chameneí | Foto: Reuters Už v prosinci se ale objevily zprávy o tom, že sedmašedesátiletý duchovní umírá, protože má rakovinu v pokročilém stadiu. S odvoláním na hodnověrné zdroje to uvedl bývalý izraelský velvyslanec v Teheránu Uri Lubrani v rozhovoru pro deník Jerusalem Post. Alí Chameneí nahradil ve funkci duchovního vůdce (tzv.rahbára) vůdce islámské revoluce ajatolláha Ruholláha Chomejního. Chameneí byl v době šáhova režimu v šedesátých a sedmdesátých letech minulého století vězněn a žil v domácím vězení na jihovýchodě země. V roce 1981 se stal obětí atentátu. Následkem výbuchu bomby nemůže hýbat levou rukou a údajně trpí velkými bolestmi. Chameneí je odpůrcem demokratických reforem a sbližování ze západními státy. V devadesátých letech se stavěl proti politice reformního prezidenta Muhammada Chátamího. S jeho nástupcem ve funkci Mahmúdem Ahmadínežádem si rozumí lépe. Duchovní vůdce je nejvýše postaveným politikem v Íránu, má právo vetovat jakékoliv rozhodnutí prezidenta nebo parlamentu.


Tři japonští úředníci odpovědní za atomovou energii přišli o místa

Tři vysoce postavení japonští úředníci, kteří zodpovídají za atomovou bezpečnost v zemi, přišli o místa. Podle ministra obchodu a průmyslu mohou za pokračující problémy v japonské jaderné elektrárně Fukušima Dai-iči. Tu v březnu letošního roku poničila po zemětřesení vlna tsunami. Ze čtyř bloků začala unikat radiace a dodnes se ji nepodařilo zcela zastavit.O svá místa přišli šéf japonské agentury pro jadernou energii Nobuaki Terasaka, šéf agentury pro přírodní zdroje a energie Tetsuhiro Hosono a viceministr obchodu a průmyslu Kazuo Matsunaga.Jejich vyhazov následoval jen několik dní poté, co se v mediích objevila zpráva, že z některých míst ve fukušimské elektrárně opět uniká smrtelná radiace, a týden potom, co japonská vláda souhlasila spolufinancovat s firmou TEPCO vyplácení odškodného lidem postiženým havárií.Japonská veřejnost ale otevřeně volá po odstoupení premiéra Naoto Kana. Ten se stal od března nejméně oblíbeným politikem v historii země. Kritice čelí i ministr průmyslu a obchodu, který dnešním vyhazovům požehnal.Oba už dříve slíbili dobrovolný odchod po stabilizaci situace ve Fukušimě. Když se ale včera ptali na rezignaci opoziční politici, ministr se údajně ve sněmovně rozplakal.Problémy s japonskou elektrárnou pokračují už pět měsíců od největší atomové katastrofy za posledního čtvrt století.Poškozené bloky se dosud nepodařilo opravit a z některých částí údajně stále uniká nebezpečná radiace. Hodnoty naměřené v úterý prý byly tak vysoké jako v prvních dnech po havárii. Část elektrárny je tak opět uzavřená.Definitivní odstavení Fukušimy Dai-iči naplánovalo Tokio na leden příštího roku.


Zelené jádro? Česko v Bruselu naráží na odpor odborných poradců

Plán dočasně zařadit jadernou energii a plyn mezi zelené investice, který prosazuje Česká republika či Francie, se nezamlouvá odborným poradcům Evropské komise (EK). Takto nastavená pravidla by podle nich navíc způsobila zmatek mezi investory. Informovala o tom agentura Reuters. Plán zařadit jádro a plyn do takzvané evropské taxonomie, tedy „návodu“ pro investory, do jakých udržitelných projektů investovat, vyvolal v Evropské unii velký rozruch. Členské státy se nemohou na této problematice shodnout. Zatímco Španělsko, Rakousko či Dánko jádro a plyn odmítají uznat jako zelenou investici, Francie nebo Česko naopak za zařazení zejména jaderné energie do taxonomie bojují. Proti jádru a plynu se nyní ve své zpětné vazbě směrem k EK vymezila také poradní skupina odborníků. Na komisi naléhá, aby tyto plány ještě upravila, jinak nedojde k naplnění cíle být do roku 2050 uhlíkově neutrální, varovala. Návrh komise počítá s tím, že plynové elektrárny dostanou zelenou nálepku do roku 2030, pokud splní emisní limit 270 g ekvivalentu CO2 na kWh. Podle poradního panelu to je ale moc vysoké číslo. Uznány by měly být pouze plynové elektrárny s emisemi 100 g ekvivalentu CO2 na kWh nebo nižšími. „Toto je vědecky podložený přístup,“ citovala Reuters z dokumentu, který poradci měli komisi zaslat. Výhrady pak odborníci mají i k jaderné energii. Od navrhovaných pravidel, za jakých by jádro bylo označené za zelené, by se podle nich mělo upustit, protože nezajišťují, že by elektrárny významně nepoškodily životní prostředí. Obavy panují hlavně kolem likvidace jaderného odpadu. Pokud jádro a plyn skutečně budou dočasně zařazeny v taxonomii, způsobí to podle poradců problémy i investorům, kterým se bude hůře posuzovat, jaké investice jsou opravdu šetrné ke klimatu. To je v rozporu se samotnou podstatou taxonomie, jež má na tuto otázku dát jasnou odpověď. „Trh nebude schopen interpretovat, jaké investice jsou skutečně v souladu s klimatickými cíli a které nikoliv. Ve finančních produktech byste viděli tvrzení, že vaše peníze jsou investovány udržitelným způsobem, přitom by ale byly investovány v plynové elektrárně, která je nad evropským průměrem emisní úrovně,“ řekl Reuters Nathan Fabian, předseda odborného poradního panelu. Poradní panel tak navrhuje, aby v případě nezměněných pravidel, komise po společnostech požadovala, aby ve svých finančních údajích vyčlenily jádro a plyn samostatně a nezahrnovaly je do skupiny zelených investic jako je například elektromobilita nebo větrná energie. Ať už se EK rozhodne podmínky kolem jádra a plynu změnit, či nikoliv, jasno by mělo být už tento týden. Komise totiž už dříve uvedla, že konečný návrh pravidel bude publikovat koncem ledna. Následně se jim bude zabývat Evropský parlament a členské státy. Návrh bude vetován v případě, že se proti němu vysloví alespoň 20 zemí s nejméně 65 procenty obyvatel EU nebo 353 europoslanců. Jak ovšem Reuters upozorňuje, daná většina může pravidla jen zablokovat, nikoliv sama změnit.


Végleg leállítottak egy csernobilhoz hasonló orosz atomerőművet

Kövesse az Indexet Facebookon is! Negyvenöt évi üzemelés után leállítottak egy szovjet időkben épült, technológiai szempontból a csernobili erőműhöz nagyon hasonlító atomreaktort az északnyugat-oroszországi Szentpétervár közelében - írja az MTI. A leningrádi atomerőmű 1. blokkját a terveknek megfelelően végleg leállították - közölte az oroszországi atomerőműveket üzemeltető Roszatom állami vállalat, amely szerint az urán fűtőanyag teljes eltávolítása a blokkból 2023-ig tart majd. Az 1973-ban üzembe helyezett reaktor az első Szovjetunióban épített RBMK-1000 típusú reaktor volt. Ugyanilyen típusú reaktorblokkban történt robbanás 1986 áprilisában a csernobili atomerőműben, a történelem legsúlyosabb atomerőmű-balesetét okozva. A baleset után valamennyi hasonló típusú reaktorban fokozott biztonsági előírásokat vezettek be. Az RBMK-reaktorok másmilyen technológiával működnek, mint például a paksi nyomottvizes reaktor, például a cirkóniumcsövekbe zárt urán és víz mellett grafit is van benne, az áramot termelő turbinákat hajtó gőz pedig rögtön a reaktorban keletkezik. Ahogy a csernobili atomerőműről szólóriportunkbanírtuk, ez a technológia nagyban hozzájárult a 86-os katasztrófához. Egy ilyen kialakítású reaktorban ugyanis pozitív visszacsatolások alakulnak ki, vagyis ha egyszer elkezd megszaladni a reaktor, az elinduló fizikai és kémiai folyamatok egyre csak növelik a benne lévő hőt, míg a reaktor meg nem olvad. Ezzel szemben például a Pakson is alkalmazott technológiával negatív visszacsatolások alakulnak ki, vagyis a reaktor saját magától leállítja az elindult folyamatokat, anélkül, hogy ahhoz bárki is hozzányúlna. A leningrádi atomerőműnek három szovjet gyártású RMBK reaktora és egy VVER típusú 1200 megawattos új reaktora van, amelyet az idén helyeztek üzembe. 5 könyvTöbb mint 600 meghökkentő, érdekes és tanulságos történet! Kövesse az Indexet Facebookon is!


Izrael zruil vládny úrad monitorujúci iránsku jadrovú hrozbu

Jeruzalem 14. apríla (TASR) - Izrael zatvára vládny úrad, ktorý monitoroval iránsku jadrovú hrozbu. Rozhodol o tom necelých 18 mesiacov po jeho zriadení. Rozhodnutie je tichým priznaním, e ministerstvo pre strategické záleitosti neslúilo takmer niomu, okrem vytvorenia miesta vo vláde pre jedného z bývalých politických spojencov premiéra Ehuda Olmerta.SkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamouSkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamou Hovorca vlády Mark Regev dnes povedal, e úlohy ministerstva prevezmú iné vládne úrady. Jeho zatvorenie poda hovorcu neohrozí bezpenos krajiny. Ministerstvo bola silno kritizované ako nadbytoné u pri svojom vzniku v decembri 2006, ke vytvorilo vládny post pre nekompromisného koaliného partnera Avigdora Liebermana. Ten v januári tohto roku koalíciu opustil na protest proti Olmertovým mierovým snahám a vláda v nedeu rozhodla o nadbytonosti jeho miesta. Informovala o tom tlaová agentúra Associated Press.


Kandidát na velvyslance USA v Praze Sabet představil americkému Senátu své možné priority

Dotáhnout prodej amerických stíhaček F-35 Česku, pomoci americkým energetickým investicím na českém území a ctít odkaz Václava Havla. To jsou některé z priorit možného budoucího velvyslance Spojených států v Praze. Prezidentem Joem Bidenem nominovaný Bijan Sabet to řekl při slyšení v americkém Senátu, který kandidáty schvaluje, což by v tomto případě měla být formalita.Bijan Sabet v Senátu promluvil jako jeden z pěti potenciálních nových velvyslanců zemí východního křídla NATO a jako jediný z nich není kariérním diplomatem – naopak, investor, podnikatel a sponzor Demokratické strany by v tomto světě byl nováčkem a prezident Joe Biden za podobné nominace sklidil i kritiku.Syn imigrantů z Íránu a Jižní Koreje se při slyšení sám od sebe i na popud otázek od senátorů hodně soustředil na obchodní záležitosti, které jsou mu vlastní.V rámci partnerství obou zemí v NATO chce podpořit jednání o českém nákupu amerických stíhaček F-35. Velká část jeho slyšení se týkala energetiky – Sabet se plánuje angažovat v rozvoji amerických investic do české zelené a jaderné energetiky včetně malých modulárních reaktorů. O tom mluvil v souvislosti se změnou klimatu a snahou Česka vymanit se z energetické závislosti na Rusku.Mezi priority své pražské mise řadí kandidát na nového amerického velvyslance také podporu české pomoci Ukrajině proti ruské agresi ve snaze zajistit bezpečnost v našem regionu.Zmínil i odkaz Václava Havla – v oblasti demokracie a lidských práv se Sabet chce zaměřit hlavně na svobodu médií a novinářskou integritu.Senátorům Bijan Sabet slíbil, že se bude zajímat o to, jak Česko pracuje na tom, aby od roku 2024 plnilo závazek v rámci NATO a zvýšilo obranné výdaje nejméně na úroveň dvou procent HDP.Senát by měl o této nominaci prezidenta Bidena na nového amerického velvyslance v Praze hlasovat v dohledné době a nečeká se, že by Sabet coby kandidát neprošel.Kritickým dotazům od amerických senátorů Sabet čelit nemusel. Nedostával ke slovu tolik jako čtyři jeho kolegové, kandidáti na ambasadory v Bulharsku, Rumunsku, Lotyšku a Estonsku – tedy v zemích, které přímo nebo přes moře sousedí s Ruskem nebo Ukrajinou.Ruská agrese na Ukrajině hrála při těch slyšeních velkou roli a nejvíc se zapotil zřejmě budoucí velvyslanec v Estonsku George Kent, který dříve působil právě na Ukrajině, svědčil také při prvním impeachmentu Donalda Trumpa a republikánský senátor Ted Cruz ho teď griloval v souvislosti se synem prezidenta Joea Bidena Hunterem.Něčemu takovému se Sabet vyhnul, jeho kvalifikaci nikdo nezpochybňoval a absenci zkušeností z diplomacie nezmiňoval.Naopak i opoziční republikánští senátoři zjevně viděli výhodu v tom, že přichází ze světa byznysu, a Česko vidí jako zemi obchodních příležitostí, třeba i přímo pro svůj stát, za který jsou zvoleni – to byl případ Billa Hagertyho, který přímo navrhoval spolupráci Česka s jeho státem Tennessee v oblasti jaderné energetiky.Sabet také značil za pozitivní, že je současná česká vláda kritická vůči Číně, stejně jako Senát. Mluvil o tom, že je pro Spojené státy důležité podporovat ekonomickou i akademickou spolupráci Česka s Tchaj-wanem.Dodal, že pokud bude do funkce velvyslance v Praze potvrzen, chce Sabet podporovat snahy Česka vzdorovat „zhoubnému vlivu Číny“, jak to nazval.Chce tedy podpořit třeba odhalování nedůvěryhodných čínských prodejců, zejména v souvislosti se snahou o kybernetickou bezpečnost – připomeňme, že Bijan Sabet vzešel z prostředí podnikatelů v technologické oblasti či sociálních sítí.


Kadá atómová bomba britského letectva mala silu 25 hiroimských výbuchov

Londýn 20. júna (TASR) - Zakia britskí vedci pracovali nasklonku 50. rokov na vývoji atómovej bomby, Británia disponovaladostatoným mnostvom jadrových ... Londýn 20. júna (TASR) - Zakia britskí vedci pracovali na sklonku 50. rokov na vývoji atómovej bomby, Británia disponovala dostatoným mnostvom jadrových výbunín. Ako sa uvádza v nedávno odtajnených dokumentoch britského Kráovského letectva(RAF), týmito bombami sa mohol dosiahnu stonásobok hiroimského výbuchu.SkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamouSkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamou Na základniach RAF bolo v rokoch 1958 a 1960 rozmiestnených a desa bômb so tiepnym materiálom. Kadá z nich mala výbunú silu 25-násobku atómovej bomby zhodenej USA na japonské mesto Hiroima 6. augusta 1945. Bomby obsahovali okolo 70 kilogramov rádioaktívneho uránu 235, kadá so schopnosou dosiahnu explóziu o sile 500 kiloton. Náloe obsahovali aj 450 kilogramov oceových guôok, ktoré oddeujú sekcie uránu, a zabraujú tak neelanému výbuchu. Dnes zverejnené dokumenty odhaujú, e RAF mala svojho asu stále pochybnosti ohadom bezpenosti zbraní. V jednej poznámke datovanej z januára 1959 sa toti uvádza, e silná jadrová explózia by mohla by moná v prípade vyhodenia bomby z lietadla s cieom odahi ho, havárie na spiatonej ceste, i nehode pri vykladaní bomby z lietadla. Ministerstvo obrany napriek vetkému trvá na tom, e neexistovalo nijaké riziko náhodnej explózie.


Az MSZP nekimegy saját atomlobbijának

Kövesse az Indexet Facebookon is! Ki merjük-e mondani, hogy nem értünk egyet semmilyen újabb atomerőmű létesítésével?! Fel kell kötnie a gatyát az MSZP atomlobbistáinak, ha vannak még ilyenek, mert ezzel a nagy kérdéssel kell szembesülniük a szocialisták budapesti párttanácsának csütörtöki ülésén. Az Index információi szerint csütörtökön napirendre kerülhet a szocialisták eddig nem túl izmos zöld szárnyának levele, amely arra buzdítja a tagságot, mondják ki, hogy Magyarországon végleg véget kell vetni az atomenergia korszakának. Az MSZP-ben eddig különösen érzékeny kérdés volt az atomügy, mivel a pártvezetésben korábban befolyásos támogatói voltak az erőműépítésnek, és Paks2 ügyében sem tudtak egyértelmű álláspontot kialakítani. A formálódó MSZP-s zöld közösség stratégiai javaslata erre a nyilvánvalóan nehéz politikai helyzetre hívja fel a figyelmet: az MSZP nem tudott az alternatív energiák támogatójaként fellépni, amikor a kormány - elkötelezve magát Oroszország és Putyin elnök mellett - eldöntötte a Paks2 beruházás elindítását. Az ország atomenergia-elköteleződése egyúttal azt is jelenti, hogy a jövő generációk sugárzó, nukleáris szemetet örökölnek, és évtizedekig erősödik az energiafüggőség. A Trippon Norbert által jegyzett levél szerint a közvélemény-kutatások azt mutatják, hogy a lakosság kétharmada már a megújuló energiák felhasználását favorizálja, és Németország is ezt a példát erősíti. Németországban 2011-ben megkezdődött az Energiewende, azaz az energiafordulat kormányzati programja, és a felhasznált energia negyede már ma is megújuló energiaforrásokból származik, 2030-ra a tervek szerint a megtermelt áram fele már megújuló forrásból fog származni, a nukleáris erőműveket pedig végleg bezárják. A párttanács elé kerülő javaslat szerint Magyarországon egy új, zöld gazdaságfejlesztési modellel valódi energiafüggetlenséget, gazdasági fellendülést, új munkahelyek százezreit lehet megteremteni, és még a rezsicsökkentés folytatása is biztosítható. A külügyminiszter a Roszatom vezetőivel is tárgyalt. Ezáltal tovább erősödik az energiaellátás biztonsága, és az ország függetlensége. A helyszínen jelenleg amerikai, német és francia cégek is dolgoznak. Kövesse az Indexet Facebookon is!


Národní investiční plán počítá s jadernými bloky v Dukovanech i Temelíně. Šest bilionů půjde do dopravy

Z Národního investičního plánu se budou platit dva  nové jaderné bloky v Česku dohromady za 300 miliard korun. Jeden se má začít stavět v roce 2029 v Dukovanech, druhý zatím bez určení data zahájení stavby v Temelíně. Nositelem projektů bude ČEZ, vlastněný ze 70 % státem, vyplývá to ze zveřejněného materiálu. Výdaje na nové bloky tvoří převážnou většinu z plánovaných investičních akcí ministerstva průmyslu a obchodu za 423,5 miliardy korun.„Aby bylo možné nadále zajistit dostatečnou produkci energie pro soběstačnost země v plné míře i v budoucnu, bude nutné vystavět nový jaderný zdroj v lokalitě Dukovany, respektive Temelín, a zároveň výrazně navýšit podíl obnovitelných zdrojů energie. Zároveň se bude česká energetika postupně odklánět od využívání uhlí,“ píše se v dokumentu.Mezi další investice s garantem ministerstva má patřit úprava krajiny a způsobu výroby elektřiny v Ústeckém kraji po ukončení těžby hnědého uhlí za 32,7 miliardy korun. Od roku 2022 ji provede státní podnik Palivový kombinát Ústí. Následují investiční akce, které budou realizovány prostřednictvím provozovatele energetické přenosové soustavy ČEPS.Nejhlavnější z nich je zvýšení mezinárodní přenosové kapacity vedení elektřiny mezi Českem a zahraničím. Zahájený byl v roce 2017 a má stát 19,2 miliardy korun. Modernizace přenosové soustavy v Ústeckém a Plzeňském kraji vyjde na 16,1 miliardy korun, v Jihomoravském, kde byla zahájena už v roce 2015, pak 15,6 miliardy korun. Na přípravu hlubinného úložiště jaderného odpadu – to je geologické, projektové a výzkumné práce jde pod hlavičkou Správy úložišť radioaktivních odpadů (SÚRAO) od roku 2015 celkem 3,7 miliardy korun.Programový ředitel Svazu moderní energetiky Martin Sedlák ocenil, že investiční plán klade priority na nízkouhlíková řešení, která Česku pomohou zbavit se závislosti na spalování uhlí. Zmínil například záměry na energetickou renovaci budov, byť by jich podle něj mohlo být ještě více.„Vedle toho však mohou klíčovou roli v dekarbonizaci sehrát instalace malých obnovitelných zdrojů nebo budování lokálních mikrosítí s bateriemi. Na podobně progresivní projekty se zatím v investičním plánu nedostalo,“ dodal.Z celkových investic za osm bilionů korun v Národním investičním plánu je určeno zhruba 6,2 bilionu korun na investiční akce v dopravě. Druhý největší objem investic je právě u ministerstva průmyslu a obchodu. Vládní plán řadí dopravu i průmysl mezi investiční strategické oblasti. Mezi další patří energetika, vzdělávání, podnikání a obchod, výzkum a vývoj, investice do regionů, zdraví, kultura nebo bezpečnost.Premiér Andrej Babiš (ANO) po listopadovém jednání vládního výboru pro jadernou energetiku uvedl, že nový blok dukovanské jaderné elektrárny se začne stavět v roce 2029, dokončený bude v roce 2036. Podle něj jde o plán, který také počítá s tím, že územní rozhodnutí pro stavbu bude vydáno v roce 2021 a dodavatel bloku bude vybrán do konce roku 2022. Podle říjnového vyjádření ministra průmyslu a obchodu Karla Havlíčka (za ANO) musí během pěti let začít také diskuse o rozšíření druhé české jaderné elektrárny v Temelíně.Investorský model stavby nových jaderných bloků v Česku schválila vláda na začátku července. Investory nových jaderných zdrojů podle ní budou dceřiné firmy energetické společnosti ČEZ. Za určitých podmínek bude však ČEZ moci dceřinou společnost, která bude mít stavbu na starosti, předat státu. Proti stavbě nového jaderného zdroje v Česku se dlouhodobě staví ekologové. Z jaderných zdrojů se loni vyrobila asi třetina elektřiny v České republice.


V maarskej atómovej elektrárni odstránili drobnú sobotajiu poruchu

Budape 9. júna (TASR) - V sobotu ráno o 9.00 hodine SELobsluha velína maarskej atómovej elektrárne v Paksi zistila, e natreom bloku nedisponuje ... Budape 9. júna (TASR) - V sobotu ráno o 9.00 hodine SEL obsluha velína maarskej atómovej elektrárne v Paksi zistila, e na treom bloku nedisponuje údajom o polohe ventilu na dodávke vody k parnému technologickému zariadeniu. Tento stav, na základe ktorého prísluný úrad zaradil udalos na sedemcifernej stupnici nukleárnych udalostí do najniej siedmej triedy, ete v sobotu do 10.12 hodiny odstránili. Informovala o tom maarská tlaová agentúra MTI.SkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamouSkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamou Poda riaditea elektrárne pre bezpenos Sándora Szucsána na základe vyetrenia udalosti zistili, e pri plánovanej údrbe na tvrtom bloku elektrárne mali vykona zásah na vodnom ventile tohto bloku, nedopatrením tak urobili na treom bloku. (spravodajca TASR Ladislav Vallach) vr


Rakousko chce přiškrtit atomovou energii z Česka

Dovoz energie z jádra nahradí nové vodní elektrárny Vídeň -Zatímco Rakušané protestují proti Temelínu, ročně z Česka dovezou tolik atomové energie, kolik vyrobí jeden reaktor dukovanské jaderné elektrárny. Tak by se ve stručnosti dalo popsat energetické dilema země, která si jakékoliv využívání atomu zakázala zákonem již před třiceti lety. Zatímco ještě počátkem devadesátých let pocházelo 70 procent veškerého proudu spotřebovaného v Rakousku z domácích vodních zdrojů, dnes tento podíl klesl na 58 procent. Desetinu své spotřeby kryje Rakousko dovozem. Ministr hospodářství Martin Bartenstein to teď chce změnit. Podle studie, kterou si jeho úřad ve spolupráci se svazem výrobců energie nechal vypracovat, leží ekologická a nadále neatomová budoucnost ve vodních zdrojích. Vodní elektrárny produkují v současnosti u našich jižních sousedů 38 terawatthodin ročně, podle studie je přitom myslitelné navýšení až na 56 TWh. Bartensteinův plán je ovšem střídmější: do roku 2020 přidat dalších dvacet procent energie z vody. Cílové datum není přitom náhodné, počítá s ním také ekologický balíček EU, který předepisuje Rakousku snížení emisí oxidu uhličitého o 16 procent. "Pokud nebudeme mobilizovat, klimatické cíle nesplníme a v Bruselu nad tím určitě nemávnou rukou," varoval v listu Die Presse předseda energetického svazu Leo Windter. Ani biomasa ani větrné elektrárny přitom vodě podle Bartensteina nemohou konkurovat. Jsou totiž závislé na subvencích. "Vodní energie se obejde bez dotací z veřejných prostředků," zdůraznil ministr. Plán další výstavby vodních elektráren ale může narazit. Poněkud paradoxně u rakouských Zelených. Vodní díla by si totiž vyžádala regulaci toků a další zásahy do oblastí, které jsou často buď přímo chráněny nebo sousedí s cennými lokalitami. "Pokud nebude posouzen dopad na životní prostředí, je ta studie bezcenná," varoval hornorakouský vládní rada pro energetiku Rudi Anschober.


Cena plynu pokořila hranici 300 eur za MWh

Zdražování plynu nepolevuje, ba naopak. Zatímco ve středu burza v Rotterdamu, jež je pro evropský trh určující, zakončila obchodování na rekordní ceně 291 eur za megawatthodinu (MWh), tak ve čtvrtek dopoledne už se cena přehoupla dokonce přes 300 eur (7400 Kč) za MWh. Cena klíčového termínového kontraktu na plyn s dodáním v září ve virtuálním obchodním uzlu Title Transfer Facility (TTF) v Nizozemsku činila ve čtvrtek kolem desáté hodiny dopoledne 311 eur za MWh. Oproti předchozímu dni tak šlo o téměř sedmiprocentní nárůst. Z pátku na pondělí byl skokový nárůst v ceně ještě vyšší (přes 13 procent). Vysoká volatilita plynu se však projevuje i na denní bázi. I ve středu už totiž cena oscilovala kolem 300 eur za MWh, nakonec ale skončila na částce o devět eur nižší. Největší denní rozdíl pak burza zaevidovala v prvních dnech války na Ukrajině, konkrétně 7. března, když cena v jednu chvíli vystoupala až na 345 eur (8500 Kč) za MWh, nicméně nakonec uzavřela „jen“ na ceně 227 eur. Právě válka na Ukrajině a s ní spojené omezené dodávky plynu z Ruska do Evropy mají na svědomí extrémní zdražování komodity, která ještě před rokem stála mnohonásobně méně. Jedna MWh se prodávala za méně než 30 eur (740 Kč). Vysoká cena plynu ovlivňuje také růst cen dalších energetických komodit – elektřiny a uhlí. Cena termínového kontraktu na elektřinu na burze EEX v Lipsku ve středu uzavřela na rekordních 709 eurech (přes 17 480 Kč) za MWh. Za poslední dva týdny si připsala kolem 50 procent. Kromě drahého plynu cenu ovlivňuje i situace ve francouzské jaderné energetice, kde je momentálně více než polovina reaktorů mimo provoz. Cenu uhlí pak tlačí nahoru výrazně zvýšená poptávka, která je způsobena tím, že uhlí je jedinou vhodnou alternativou za plyn. V posledních dnech přesáhla cena na evropském trhu 370 dolarů (9130 Kč) za tunu. Přitom na začátku roku stála tuna jen 120 dolarů.


A hazai villamosenergia közel kétharmada karbonsemleges volt tavaly

Egy év alatt több mint ötven százalékkal nőtt a magyar naperőművek energiatermelése. Kövesse az Indexet Facebookon is! A hazai bruttó villamosenergia-termelés 35 805 gigawattóra (GWh) volt tavaly, ami 2,5 százalékkal több az előző évihez képest. A megtermelt villamos energia 63,8 százaléka karbonsemleges forrásból származott, a teljes bruttó termelésben a napenergia aránya 10,6 százalék volt – derül ki a Magyar Energetikai és Közmű-szabályozási Hivatal (MEKH) első előzetes adataiból. Az MTI-nek küldött csütörtöki tájékoztatás szerint tavaly a belföldi villamosenergia-felhasználás az előző évhez képest 5,3 százalékkal nőtt, a nettó import aránya az összes felhasználáson belül 26,3 százalékot tett ki. A megtermelt karbonsemleges villamos energia 44,7 százaléka nukleáris, 19,2 százaléka megújuló energiahordozóból származott. A megújuló forrásból termelt villamos energia mennyisége az előző évhez képest 24,2 százalékkal nőtt. A termelésben a megújuló energiaforrások 55,2 százalékát a napenergia, 25,9 százalékát a biomassza, 9,5 százalékát pedig a szélenergia biztosította. A naperőművek által termelt villamos energia mennyisége 3793 GWh volt a múlt évben, ami 54,3 százalékos növekedés az előző évhez képest. A teljes bruttó termelésben a napenergia aránya 10,6 százalék volt, ami 2 százalékponttal meghaladta a szén és széntermékek arányát. A fosszilis energiatermékek a bruttó villamosenergia-termelés 35,1 százalékát, míg az egyéb források 1 százalékot biztosítottak – ismertették a hivatal honlapjánelérhetőadatokat. (MTI) Klímaváltozás, környezettudatosság, fenntartható jövő.Ezek nem csak trendi hívószavak, hanem a közös valóság, amiben mindannyian élünk. A Zöld Indexen mi is kiemelt figyelemmel foglalkozunk ezekkel a témákkal. Ha te is fontosnak tartod, hogy azoknak is élhető bolygójuk legyen, akik ma születnek, csatlakozz hozzánk a Zöld Indexen. 5 könyvTöbb mint 600 meghökkentő, érdekes és tanulságos történet! Kövesse az Indexet Facebookon is!


Japonská vláda se po Fukušimě bála konce Tokia

Navenek kabinet premiéra Naota Kana všechny uklidňoval, nevylučoval ale ani "ďábelský scénář" Tokio- Japonská vláda loni v březnu údajně zvažovala kvůlihavárii jaderné elektrárny Fukušimaevakuaci Tokia. S odvoláním na výsledky nezávislého vyšetřování katastrofy to napsal list International Herald Tribune (IHT). Zatímco se japonští vládní představitelé snažili uklidnit veřejnost a banalizovali možná rizika plynoucí z výbuchů reaktorů ve Fukušimě 1 a případně v dalších nukleárních zařízeních, v soukromí nevylučovali "ďábelský scénář", který by znamenal "konec Tokia", napsala ve své 400stránkové zprávě organizace Rebuild Japan Initiative Foundation. SouvisejícíTéměř rok po havárii ve Fukušimě Japonci mohli domů. Na tři hodiny18 fotografií Zpráva popisuje tíživou atmosféru v sídle tehdejšího premiéra Naota Kana poté, co 14. a 15. března otřáslo elektrárnou ve Fukušimě několik výbuchů vodíku. Ministerský předseda a další vládní činitelé se tehdy připravovali na nejhorší možnou situaci, kdyby z elektrárny Fukušima 1 byli odvoláni tamní zaměstnanci. To by znamenalo, že by se tento jaderný komplex vymkl kontrole a do ovzduší by uniklo obrovské množství radioaktivního materiálu, což by si vyžádalo evakuaci také dalších dvou blízkých jaderných elektráren a ztrátu kontroly nad nimi. Podle zmíněné zprávy tehdejší vládní mluvčí Jukio Edano varoval před následky "ďábelské řetězové reakce" explozí atomových reaktorů, jež by si nakonec možná vynutily i evakuaci Tokia. Hlavní městoJaponska, které leží více než 200 kilometrů jižně od elektrárny Fukušima Daiiči (Fukušima 1), čítá 13 milionů obyvatel, celá tokijská aglomerace pak 35 milionů lidí, což z ní činí největší městskou aglomeraci světa. "Ztratili bychom Fukušimu Daini (Fukušimu 2), potom bychom přišli o Tokai," zmínil mluvčí názvy dalších dvou jaderných elektráren, které podle něj mohly být zničeny po elektrárně Fukušima Daiiči. "Pokud by se tak stalo, logicky bychom mohli předpokládat, že bychom ztratili i samo Tokio," dodal.  Zmíněná zpráva je výsledkem šestiměsíčního vyšetřování týmu 30 univerzitních profesorů, právníků a novinářů, který zkoumal reakci japonských úřadů na jadernou havárii, a zakládá se na rozhovorech s více než 300 lidmi, včetně řídících pracovníků jaderného průmyslu, tehdejšího premiéra Kana a dalších vysokých vládních představitelů. "Tak tak jsme unikli nejhoršímu scénáři a veřejnost o tom neměla ani tušení," uvedl ve zprávě Joiči Funabaši, široce respektovaný někdejší šéfredaktor deníku Asahi Šimbun a zakladatel organizace Rebuild Japan Initiative Foundation. Funabaši obvinil Kanovu vládu, že nejen skrývala znepokojivá zjištění před spoluobčany, aby zabránila panice, ale tajila je i před svým hlavním politickým spojencem, USA. Podle Funabašiho vyšetřování odhalilo, "jak ošidný byl vztah USA a Japonska" v prvních dnech krize, než zástupci obou zemí zahájili 22. března společné informativní schůzky v sídle japonského premiéra. Funabaši na druhou stranu ocenil premiéra, že přiměl provozovatele elektrárny, firmu TEPCO, komplex neopouštět. "Premiér Kan měl své chyby a nedostatky, ale jeho rozhodnutí vtrhnout do firmy TEPCO a žádat, aby situaci nevzdávala, Japonsko zachránilo," konstatoval. SouvisejícíFukušima: To jsou města duchů, bez života a bez lidí61 fotografií Katastrofa v jaderné elektrárně Fukušima 1 z 11. března 2011 byla nejhorším nukleárním neštěstím ve světě od havárie v ukrajinském Černobylu v roce 1986. Způsobilo ji zemětřesení o síle 9,0 stupně Richterovy škály následované až 40 metrů vysokými vlnami tsunami, které si společně vyžádaly 20 tisíc obětí. Jádra tří ze šesti reaktorů elektrárny Fukušima se z velké části roztavila, když tsunami vyřadilo z provozu původní chladicí systém elektrárny. Únik radiace do okolí si vynutil evakuaci až 100 tisíc lidí.


Dobre wieści z Czarnobyla. Przywrócone połączenie

Przywrócono bezpośrednią łączność pomiędzy ukraińskim regulatorem a elektrownią jądrową w Czarnobylu, ponad miesiąc po tym, jak kontakt ten został utracony, gdy wkroczyły tam siły rosyjskie – powiedział dyrektor generalny Międzynarodowej Agencji Energii Atomowej Rafael Grossi. Dyrektor Grossi powiedział, że jest to "bardzo dobra wiadomość", dodając, że jeszcze w tym miesiącu uda się do elektrowni wraz z zespołem ekspertów w celu dokonania oceny sytuacji. Dodał, że jest to kolejny ważny krok w procesie wznawiania ukraińskiej kontroli nad miejscem katastrofy z 1986 r., gdzie obecnie znajdują się różne zakłady utylizacji odpadów radioaktywnych. Dalsza część artykułu pod materiałem wideo. Siły rosyjskie zajęły elektrownię jądrową w Czarnobylu 24 lutego i utrzymywały nad nią kontrolę przez pięć tygodni, po czym wycofały się 31 marca. Ukraina poinformowała MAEA 10 marca, że utraciła kontakt z elektrownią. Ukraiński urząd w dalszym ciągu otrzymywał informacje o sytuacji w Czarnobylu za pośrednictwem kadry kierowniczej elektrowni znajdującej się poza terenem zakładu. Odnosząc się do 15 działających w kraju reaktorów w czterech elektrowniach jądrowych, Ukraina poinformowała, że siedem z nich jest obecnie podłączonych do sieci. Osiem pozostałych reaktorów jest wyłączonych na czas regularnych przeglądów lub pozostają w rezerwie. Dziękujemy, że jesteś z nami. Zapisz się na newsletter Onetu, aby otrzymywać od nas najbardziej wartościowe treści.


Janukowycz dziękuje za zaangażowanie Polski w fundusz czarnobylski

Prezydent Ukrainy Wiktor Janukowycz podziękował prezydentowi Bronisławowi Komorowskiemu za wsparcie finansowe, udzielone przez Polskę na budowę nowego sarkofagu nad uszkodzonym 25 lat temu przez wybuch reaktorem elektrowni atomowej w Czarnobylu. - Jestem wdzięczny Polsce i panu osobiście za decyzję o zaangażowaniu (Polski - PAP) w fundusz czarnobylski - oświadczył Janukowycz, spotykając się z Komorowskim w Kijowie. Prezydent Bronisław Komorowski zadeklarował w Kijowie - podczas szczytu poświęconego bezpiecznemu wykorzystaniu energetyki atomowej - że Polska przekaże 1,5 mln euro na fundusz czarnobylski. W trakcie rozmów w administracji prezydenckiej w Kijowie Janukowycz przekazał Komorowskiemu wyrazy współczucia w związku z niedawnymi obchodami pierwszej rocznicy katastrofy smoleńskiej oraz zbrodni katyńskiej - podały służby prasowe szefa państwa ukraińskiego. - Jesteśmy solidarni z zaprzyjaźnionym narodem polskim w tych smutnych dniach kwietnia, kiedy oddawany jest hołd pamięci tragedii katyńskiej, oraz ofiar katastrofy samolotu polskiej delegacji z prezydentem Polski Lechem Kaczyńskim. Cześć ich pamięci - podkreślił Janukowycz. W rozmowie z Komorowskim ukraiński prezydent przypomniał także swą wizytę w Polsce w lutym. - Uważam, że udało się nam rozpocząć nowy etap partnerstwa strategicznego między Ukrainą a Polską - oświadczył Janukowycz.


Válságkezelés Münchausen-módra

Kövesse az Indexet Facebookon is! A lónak négy lába van, mégis megbotlik, így a legjobb lovast is érheti baleset az ugratásnál. Én is majdnem rajtavesztem egyszer. Egy mocsarat akartam átugratni. Első pillanatra nem is tűnt túl szélesnek. Sajnos, valójában sokkal szélesebb volt, ezért a mocsár közepe táján a levegőben visszafordítottam a lovamat, így tértem vissza oda, ahonnét elindultam. Másodszor már nagyobb lendülettel ugrattam, de sajnos, ez az ugrás sem sikerült, a túlsó part közelében nyakig elmerültem a mocsárban. Bizony, az lett volna az utolsó órám, ha hirtelen ötlettel nem bízom magam a karom erejére. Gyorsan és nagy erővel megragadtam a varkocsomat, ugyanakkor a térdem közé szorítottam a lovamat, könyörtelen keménységgel szépen kirántottam magam paripástul a feneketlen sírból. Nem tagadom, forró percek voltak, de végül is szerencsésen megmenekültem. (G. A. Bürger: Münchausen báró kalandjai Kossuth 1994. 44. o.) Minden rosszban van valami jó. A koronavírus által padlóra lökött gazdaságnak most lehetőségenyílikarra, hogy – Münchausen báró példáját követve - egy olyan pályára pattanjon át, amely kevésbé kitett a globalizáció kiszámíthatatlan mozgásainak és maximálisan képes eleget tenni a fenntarthatóság kívánalmainak is. A „hajunkat megragadva kiemelni magunkat a mocsárból” kihagyhatatlan lehetőségét a megújuló energia hasznosításából származó tovagyűrűző hatások teremtik meg. Nem csupán arról van szó, hogy a megújuló energia kevésbékitetta válság romboló következményeinek, hanem sokkal inkább arról, hogy a megújuló energia - annak sajátos természetéből adódó - decentralizált hasznosítása és az abból fakadó magas energiahatékonyság - a nulla rezsi - lehetőséget teremt arra, hogy a fenntartható fejlődéssel kapcsolatos gondolkodásunkban radikális paradigmaváltás menjen végbe. A nulla rezsi egy uniós direktíva, amely Magyarország számára iselőírja,hogy 2021-től kizárólag olyan ingatlanokat lehet építeni, amelyeknek energiaköltsége közel nulla. Ez a követelmény csak úgy teljesíthető, ha az ingatlan megújuló energiát is hasznosít: napelemmel és/vagy szélgenerátorral áramot termel, amelyet betáplálva a hálózatba, az ingatlan tulajdonosa értékesít és annak bevételéből fedezi a rezsit, és/vagy olyan hőszolgáltató (fűtő-hűtő) rendszereket – pl. hőszivattyú – működtet, amelyeknek alacsony áramfogyasztását képes önmaga biztosítani. Az Európai Unió ezzel az előírással a tagországok számára a lehető legjobbat teszi (a klímavédelem szempontjából is): megágyaz a decentralizált energia gyors elterjedésének. Amelynek lényege az, hogy az ingatlan a megújuló energiából termelt áramot nem a hálózatba táplálja be, hanem a saját (vagy közösségi) tárolójába. Az ingatlan áramellátását (beleértve az alacsony fogyasztású hő-ellátó rendszerek működtetését is) ez a tároló biztosítja, azaz, nincs szükség hálózatra sem. A decentralizált rendszer kiiktatja a megújuló energiából termelt árammal kapcsolatos dilemmát, vagyis, hogy amikor az ilyen forrásokból előállított áramot a hálózatnak fogadni kell, akkor más, meglévő kapacitásokat le kell állítani. És természetesen további számos előnye is van a megújuló energia decentralizált hasznosításának. Korábbiírásombanrámutattam, hogy mekkora felelősség terheli a kormányt azért, hogy játszi könnyedséggel kiszór évente - többletkamat formájában - több százmilliárd forintot azért, hogy a lakosság megtakarításait a piacinál lényegesen magasabb kamatozású állampapírokba terelje, ahelyett, hogy ebből a forrásból (adóforintjainkból) – és egyúttal kihasználva a lakosság befektetési hajlandóságát – a megújuló energia széleskörű hasznosítására ösztönözné a gazdaság minden szereplőjét. Pedig ha ezt tenné, könnyebben kivezetné az országot a válságból. A Münchausen-hatás közgazdasági értelemben azt jelenti, hogy a két tézisben foglalt állítások egyidejűleg megvalósíthatóak. Azaz, a fosszilis energiahordozók kitermelői és hasznosítói rovására végbemenő radikális jövedelem-átcsoportosítás megteremti a forrásait annak a gazdasági struktúraváltásnak (modellváltásnak), amely nem csupán a klímavédelem szempontjából, de közgazdasági értelemben is fenntartható, mivel az döntően a hazai kkv-szektor teljesítményére alapozódik. A kárvallottakért nem kell könnyeket hullatnunk, mivel eddig úgy juthattak extraprofithoz, hogy az általuk előállított termékek és szolgáltatások okozta ökológiai károk helyreállítási költségeihez semmilyen, vagy csak minimális mértékben kellett hozzájárulniuk. Jogos történelmi elégtétel lenne, ha elmaradó bevételeikkel ők finanszíroznák meg a fenntartható fejlődési pályára való átállást. Mekkora forrást eredményezhet a nulla rezsivel járó decentralizált modellre történő átállás? A legnagyobb energia-felhasználó a lakossági szektor. Ha Magyarország 3,6 millió háztartásából egymillió sikeresen átállna a decentralizált modellre, akkor – havi átlag 20.000, - Ft rezsi-megtakarítással számolva – 240 milliárd forint szabadulna fel évente. Ha a középületek és a gazdasági célú ingatlanok terén is hasonló arányban térnének át a megújuló energia hasznosítására, akkor legalább 500 milliárd forintnyi forrás keletkezne a magyar gazdaságban. Ennek a felszabaduló jövedelemnek az egyik részéből az átállást megvalósító beruházások (illetve a létrehozott decentralizált rendszerek amortizációjának) finanszírozásához kell hozzájárulni, a maradék hányad pedig fogyasztásra fordítható. Az energiaköltségek megtakarításából törlesztett hitel nem új találmány; az energiahatékonyságra épülőESCO(Energy Service Company) konstrukciónak ez az alapelve, és ezért a decentralizált energia hasznosítására való áttéréshez is a leghatékonyabb eszközül szolgálhat. Az ESCO-cég saját kockázatára (hitel, támogatás és saját tőke kombinációjából biztosított forrásból) elvégzi a decentralizált modell kialakításához szükséges beruházást, megújuló energiát szolgáltat az ingatlanok használóinak, akik ezért szolgáltatási díjat fizetnek a futamidő alatt a megtakarított rezsiből felszabaduló jövedelmeikből. A törlesztésre (szolgáltatási díjra) fordított megtakarítás tőke-áttét értékének nagyságától függ, hogy mennyire tud érvényesülni a nulla rezsiben rejlő Münchausen-effektus. Okos kormányzati intézkedésekkel (kamatkedvezményes és kamatmentes hitelek biztosításával, erre a célra átcsoportosított uniós és hazai forrású támogatások hozzáférhetővé tételével, magán megtakarítások ide-csábításával, de legfőképpen azzal, ha bevezetnék a karbon-adót – lásd: Bart Istvánírását) a tőke-áttét akár húsz-harmincszoros is lehet! 100 milliárd forint éves energiaköltség-megtakarításból ezermilliárd forintnyi, tíz éves futamidejű kamatmentes hitelt lehet finanszírozni, amelyhez hasonló nagyságrendben állami (uniós) támogatásokat (vagy adókedvezményeket) lehetne társítani, de a magántőke is bőven áramolna ide. Nem csupán azért, mert a kedvezményes hitelhez és a támogatáshoz saját erőre is szükség lesz majd, és nem is csak amiatt, mert sikk lesz majd zöld energiába fektetni, hanem azért is, mert a technológiák rohamos fejlődésével - de kiváltképp a karbon-adó bevezetésével - a legjobb befektetés lesz a decentralizált modellre való áttérés. Ha végre a fosszilis energia (és a termeléséhez és fogyasztásához igénybe vett eszközök) árai tartalmazzák az általuk okozott környezeti károk helyrehozatalának költségeit is, akkor a megújuló energia hasznosításának gazdaságossága nem lehet kérdéses. Az ilyen rendszerekbe történő beruházás nem úri passzió lesz, hanem magától értetődő, a lehető legracionálisabb cselekvés. (Önbecsapás az a gyakorlat, amely a nulla kibocsátású energetikai rendszerek gazdaságosságát úgy veti össze a fosszilis rendszerekével, hogy figyelmen kívül hagyja a károkozással járó költségeket. Amíg ezeket nem tartalmazzák az árak, addig teljesen méltányos, hogy a még gyakran többe kerülő megújuló rendszerek létesítéséhez a társadalom adóforintokkal járuljon hozzá.) Annál jobb nem is történhetne a magyar gazdasággal, mint hogy ilyen nagy összegű (3-4 ezer milliárd forintnyi) beruházásból egy valóságos, hosszú távon is tartós előnyökkel kecsegtető klímavédelmi fordulat (radikális kibocsátás-csökkenés) mehetne végbe és - jól átgondolt kormányzati eszközök bevetésével - akár a teljes összeg magyar vállalatok árbevételét gyarapíthatná. (Pl. annak a váltó-konstrukciónak az alkalmazásával, amelyet Róna Péter javasol a hvg.hu-n megjelentcikkében.) A decentralizált modellre történő átállás a hazai innovatív kkv-k százait-ezreit csábítaná erre a vonzóvá tett piacra. Számtalan cég tülekedne azért, hogy az áttérést szolgáló beruházások fő- vagy alvállalkozója, beszállítója vagy a létrejövő rendszerek üzemeltetője lehessen. Magyarország talajvízbengazdag,területének negyven százalékán húsz métert sem kell fúrni ahhoz, hogy a talajvíz hőjét fűtésre és hűtésre lehessen használni. Egy - a kútfúrási technológiát tökéletesítő, környezetkárosító hatásait kiiktató magyar innováció segítségével, két-kutas hőszivattyús eljárással ezt a hőt már családi ház szintjén is gazdaságosan lehet hasznosítani. Mivel a hőszivattyús eljárások közül a két-kutasnak a legjobb ahatásfoka(egységnyi árammal a legnagyobb hőmennyiséget lehet előállítani), az eljárás kiváltképp alkalmas a decentralizált modellbe történő beillesztésre. Kevesebb napelemet kell felszerelni a szivattyúk működtetéséhez szükséges áram előállításához, mint más (szondás és levegős) hőszivattyúk esetében. Ráadásul ez az eljárás hőszivattyú nélkül is alkalmas hűtésre, ami – tekintettel arra, hogy a légkondicionálás az egyik legnagyobb áramfogyasztó – különösen érdemessé teszi arra, hogy elterjedjen. Legalább egymillió háztartás helyezkedik el a magas talajvíz-szintű területeken, ahol gazdaságosan át lehetne állni a napelemes-hőszivattyús modellre. Ez óriási keresletet támasztana nem csupán a hőszivattyúk és tartozékai, hanem kútépítési anyagok, csövek, szivattyúk és sok minden más iránt is. Svédországban, ahol a zöld gazdaság motorizáló szerepét az elsők között ismerték fel, gyakorlatilag már nem fűtenek gázzal; több mint másfél millió hőszivattyúműködikaz országban. (Nálunk jó, ha néhány tízezer.) A megvalósult hőszivattyú-program tanulságossikersztori, a gyártást is svéd cégekre alapozták, amelyek most fontos szereplői a megújuló energia piacának. Társasházak ezrei mostanában szembesülnek azzal, hogy elavult gázkazánjukat ki kell cserélni kondenzációsra, ha továbbra is gázzal akarnak fűteni. Az ehhez szükséges kéménytechnológia kiépítése drága, és több szintes épületekről lévén szó, nem is biztos, hogy meg lehet teremteni azokat a feltétételeket, amelyek mellett a kötelezően előírt kondenzációs kazán a fő előnyének tartott 100%-otmeghaladóhatásfokon legyen képes üzemelni. De létezik már olyan magyar decentralizált megoldás, amely kéményt sem igényel: napelemmel kombinált vertikális szélgenerátor termeli saját fejlesztésű tárolóba az áramot, amelynek segítségével indukciós eljárással, víz keringtetésével lehet fűteni. Ideális társasházak részére. Ez és még számos más magyar találmány vár arra, hogy csak a mindenkori kormányzat által biztosítandó kedvező környezetben piacra juthasson – lásd az elkerülhetetlen karbon-adót. Nem is értem, hogy a rezsicsökkentést zászlajára tűző kormány miért nem látja meg a fantáziát a nulla rezsi programjában? Vagy a rezsicsökkentés már betöltötte rendeltetését, mint propaganda-eszköz? A tét nagyon nagy: hatalmas összegeket kell majd a gazdaságba pumpálni a visszaesés ellensúlyozására. Nem mindegy, hogy a gazdaság a régi – rossz – pályán tápászkodik fel újra, vagy kihasználva a lehetőséget, él a nulla rezsi kínálta Münchausen-effektussal. A megújuló energiára történő átállás programjával munkahelyek tízezreit lehetne teremteni éppen most, amikor sokan veszítik el az állásukat. Vállalkozások ezrei tudnának megizmosodni és akár a külpiacokon is sikeressé válni. Kegyelmi pillanat érkezett el a döntéshozók számára. Ha továbbra is ragaszkodnak az egyre több kérdőjelet felvetőPaks IImegépítéséhez, azzal csak azt bizonyítják, hogy nem akarnak letérni a régi pályáról, mely tudjuk hová vezet. Az atomerőmű bővítésének költségét több, mint négyezer milliárd forintra taksálják, amelyet orosz banktól felvett hitel formájában kívánnak a beruházás finanszírozására fordítani. A paksi áram nem lesz ingyenes a fogyasztók számára, azaz, nem lehet élni a csak nulla rezsivel kiaknázható Münchausen-féle multiplikátori hatással. Fizetni kell érte, de az ár - a hangzatos rezsicsökkentés hamis és káros politikájának következményeként - továbbra sem tartalmazza majd az elhasznált fűtőanyagok tárolásának ráfordításait, sem pedig a gigantikus hitel törlesztésének költségeit. Azokat minden bizonnyal adóforintjainkból álljuk majd. (Amelyeket a nulla rezsi programjának megvalósításával összehasonlíthatatlanul hatékonyabban és értelmesebben tudnánk elkölteni!) A beruházás nagyobbik része orosz beszállítókat és orosz bankokat fog gazdagítani, kisebb része pedig az irdatlan tömegű földet kitermelő és betont beépítő magyar oligarchákat. Egyetlen egy – hatalomhoz nem közeli, független és innovatív - hazai kkv sem fog a beszállítói körbe bekerülni. A vírus okozta válság sok mindent új megvilágításba helyez, így ennek a súlyos ügynek a következményei – és természetesen a kormány felelőssége is - sokkal élesebb kontúrokkal rajzolódnak ki. A karantén kiváltképp alkalmas arra, hogy imádkozzunk: országunk vezetőinek jöjjön meg végre az esze. (Borítókép: A Kistelegdi 2008 Építészeti Iroda pécsi Reborn Home elnevezésű intelligens háza 2018. május 16-án. A tervezők a 70-es évekbeli házat olyan intelligens lakóépületté alakították át amely több energiát termel mint amennyit felhasznál. Az energiafogyasztása teljes mértékben megújuló erőforrásokon alapul. MTI Fotó: Sóki Tamás) Kövesse az Indexet Facebookon is!


Ruská prokuratúra ukonila vyetrovanie havárie ponorky Kursk

Moskva 26. júla (TASR) Ruská generálna prokuratúra po dvoch  rokoch ukonila vyetrovanie tragickej havárie ruskej jadrovej  ponorky Kursk z 12. augusta ... Moskva 26. júla (TASR) Ruská generálna prokuratúra po dvoch rokoch ukonila vyetrovanie tragickej havárie ruskej jadrovej ponorky Kursk z 12. augusta 2000. Vyetrovatelia prokuratúry zverejnili rovnaký záver ako pred mesiacom vládna vyetrovacia komisia, e explóziu ponorky spôsobil výbuch torpéda. Nehoda stála ivoty 118 námorníkov.SkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamouSkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamou O výsledkoch vyetrovania informoval ruského prezidenta Vladimira Putina ruský generálny prokurátor Vladimir Ustinov. "Zistili sme skutoné príiny havárie," povedal éf ruských prokurátorov. Putin Ustinova vyzval, aby o záveroch vyetrovania podrobne informoval nielen odbornú, ale aj irokú verejnos. (spravodajca TASR Bohdan Kopák) dem


Československý Černobyl: Utajovanou havárii jaderné elektrárny provázel chaos a smrt

Novinář a badatel Jaroslav Mareš už mnoho let hledá zapomenuté a utajené příběhy, které měly zůstat už navždy uzavřené v archivech. Některé z nich se do střežených archivů dostaly kvůli tomu, že by kvůli jejich zveřejnění měl někdo pořádnou ostudu. Tato epizoda podcastu Odtajněno má název Československý Černobyl. Podcast Odtajněno: Největší průšvihy našich dějin poslouchejte na všech svýchoblíbených aplikacích, na Spotifya Apple podcastech. Důležité události se poznají podle toho, že si každý vybaví, co dělal, když se o nich dozvěděl. Starší mezi námi přesně vědí, co dělali, když zastřelili Kennedyho. Moje generace si pamatuje, co dělala 11. září 2001. Další takovou událostí je výbuch v Černobylské jaderné elektrárně. Ale Československo mělo také svůj Černobyl. Jen se o něm dosud moc nemluví. Jaderné havárie v Jaslovských Bohunicích zůstaly zcela ve stínu Černobylu. Označení za jaderné havárie ale není nadnesené. A není nadnesené ani přirovnání k Černobylu. V některých parametrech se totiž slovenské události s černobylským neštěstím dají více než srovnat. Jenže jsou z větší části tajné. Samotného mě překvapila hradba mlčení a neochoty zodpovědných míst cokoliv sdělit, ukázat, domluvit. Po objevu několika dokumentů jsem pochopil i proč. Vyřazování havarované elektrárny totiž provázel a prý už neprovází neskutečný chlív. K první závažné havárii došlo 5. ledna 1976 příslovečně za pět minut dvanáct. Úrovně radiace v některých částech elektrárny překročily normu přibližně stonásobně. "Když se nehoda stala, nebylo ani dobře slyšet hlášení závodního rozhlasu. Dívali jsme se z okna a viděli, jak lidé utíkají z areálu A1. Nevěděli jsme, co máme dělat, jestli máme také utíkat, nebo máme čekat na místě. Nefungovaly bleskové evakuační spoje a ani jiné věci. Lidé utíkali přes pole. Nakonec to i přes dva mrtvé pro celou lokalitu i pro celé Československo dopadlo velmi šťastně," vzpomínal jeden ze zaměstnanců. Druhá nehoda z 22. února 1977 vypadala méně dramaticky, nicméně byla ještě vážnější… Toto je poslední epizoda jarní části podcastu Odtajněno. Na další díly se můžete těšit po prázdninové přestávce v září. Podcast Aktuálně.cz Odtajněno přibližuje okolnosti bizarních skandálů, afér a průšvihů, které se odehrály zejména v minulém století, ale zabrousí i do starší historie. Série novináře a badatele Jaroslava Mareše poutavě popisuje skandály tuzemských osobností, neznámá pozadí událostí či neuvěřitelné přešlapy tajných služeb. Autor rovněžprovozuje web Badatelé.net.


Inpektori môu ís do Párínu, ak uznajú právo Iránu na jadro

Delegácia MAAE pricestuje v stredu na rokovania do Iránu, kde by chcela navtívi vojenský komplex Párín. TEHERÁN. Irán zvauje, e jadrovým inpektorom sprístupní vojenské nukleárne zariadenie Párín v prípade dosiahnutia "prijatenej dohody " so západnými mocnosami, ktoré by uznali právo Teheránu na mierovú jadrovú energiu. Hovorca iránskeho ministerstva zahraniia Ramín Mehmanparast novinárom v utorok povedal, e Irán má toto právo ako signatár Zmluvy a neírení jadrových zbraní.SkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamouSkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamou Delegácia Medzinárodnej agentúry pre jadrovú energiu (MAAE) na ele s hlavným inpektorom Hermanom Nackaertsom pricestuje v stredu na rokovania do Iránu, kde by chcela navtívi vojenský komplex Párín, o jej vak Teherán odmieta umoni. "Sme pripravení uzavrie s MAAE prijatenú dohodu, v ktorej budú uznané nae nukleárne práva na základe Zmluvy a neírení jadrových zbraní," povedal Mehmanparast s tým, e v takomto prípade môe dohoda zaha aj návtevu Párínu. Inpektori MAAE sa u vye roka snaia získa prístup k uritým zariadeniam vrátane Párínu, aby mohli preveri informácie o údajnom vojenskom rozmere jadrového programu krajiny. Predstavitelia islamskej republiky trvajú na tom, e sporné aktivity slúia výhradne na mierové úely, a MAAE vyítajú vyvodzovanie záverov na základe sfalovaných dokumentov.


A szobafestő, aki túlélte a plutóniuminjekciót

Kövesse az Indexet Facebookon is! Szuperhősök eredettörténete szokott így kezdődni a képregényekben: egy titkos amerikai katonai kísérletben a negyvenes években gyanútlan pácienseket oltottak be radioaktív plutóniummal.Albert Stevens, egy egyszerű szobafestő akkora dózist kapott intravénásan, ami a mai szabályozás szerint az atomerőművekben dolgozók éves egészségügyi határértékének 1280-szorosa. Simántúlélte. Az amerikai atombomba kifejlesztéséhez és megépítéséhez vezető Manhattan-terv egyik fontos része volt az a tudományos kutatás, ami a sugárzás hatását vizsgálta az emberi testre. A cél az volt, hogy megállapítsák, milyen sugárdózis mellett lehet még biztonságosan dolgozni radioaktív anyagokkal, és megfigyeljék, hogyan bomlik le a szervezetben a sugárzó anyag, illetve hogyan halmozódik fel a csontokban. Az első állatkísérleteket 1944-ben végezték el, majd a következő év tavaszán eljött azembereken végzett tesztekideje is. Ekkor nagyjából két hónappal voltunk az első kísérleti atomrobbantás, a Trinity teszt, és hárommal Hirosima elpusztítása előtt. Albert Stevens ekkor egy egyszerű szobafestő volt, az ötvenes éveiben járt. Súlyos gyomorfájdalmakkal került kórházba 1945 tavaszán, ahol az orvosok megállapították, hogy rákja van, méghozzá végstádiumú, gyakorlatilag halálra van ítélve. Bár ezt sosem árulták el neki, ezzel ő lett a CAL-1 kódnevű, első számú páciens a hadseregtitkos kísérletébena 18 tesztalanyból. Mivel az orvosok már lemondtak róla, Stevens kapta a kísérletekben a legdurvább sugárdózist: 1945. május 14-én Stevens 0,2 mikrogramm plutónium-238, és 0,75 mikrogramm plutónium-239 izotópot kapott egy injekcióban, anélkül, hogy elárulták volna neki az orvosok, hogy mivel oltják be. A szervezete ezáltal utólagos becslések szerint a következő 21 évben összesen 64 sievert sugárdózist kapott. Csak hogy tudjuk hová tenni a számot, ez nagyjából megfelel: Albert Stevensnek minden emberi számítás szerint10 percen belül meg kellett volna halnia, ehhez képest még 21 évet élt, és 79 éves korában vitte el a szívroham. A sugárzással kapcsolatba hozható egészségügyi panasza sosem volt. Az injekció után egy éven át vizsgálták az orvosok, és eközben kiderül, hogy egy csúnya gyomorfekélyt diagnosztizáltak félre az orvosok. Ettől függetlenül haláláig abban a hitben élt, hogy rákja volt, amiből egy kísérleti kezelésnek köszönhetően gyógyult ki, és emiatt kell évente aprólékos felülvizsgálatra visszajárnia. A kísérletben részt vevő másik 17 emberből - akik szintén halálos betegek voltak - nyolcan haltak meg még a kísérlet alatt. Az utolsó túlélő 44 évet élt még a kísérlet után. Albert Stevens máig a legnagyobb sugárdózist kapott és túlélt embernek számít, az orvostudomány azóta sem tudta megmagyarázni, hogyan volt erre képes a szobafestő szervezete. Stevens történetét a halála után 27 évvel derítette fel Eileen Welsome amerikai oknyomozó újságíró, aki 1994-ben meg is kapta ezért a Pulitzer-díjat. (Részlet a Spektrumműsorából.) 5 könyvTöbb mint 600 meghökkentő, érdekes és tanulságos történet! Kövesse az Indexet Facebookon is!


Áder szerint Magyarország a klímaváltozás nyertesei között lehet

Magyarországnak reális lehetősége van arra, hogy a klímaváltozás nyertesei között legyen - mondta Áder János köztársasági elnök szerdán Budapesten, a Budapesti Kereskedelmi és Iparkamara (BKIK) által szervezett Vállalkozások a környezetvédelemért című konferencián.
Előadásában kiemelte, hogy a vállalkozások kihívásnak, üzleti lehetőségnek tekinthetik a klímaváltozást. (A legfrissebb hírek itt) A köztársasági elnök emlékeztetett a Budapesti Víz Világtalálkozón bemutatott, a vízválság kezelését segítő kiemelkedő magyar innovációkra, megoldásokra. Úgy fogalmazott: érdemes kihasználni az ország helyzeti előnyét. Magyarország 1990-hez képest 47 százalékkal növelte GDP-jét, ugyanakkor 7 százalékkal csökkent az energiafogyasztás és 32 százalékkal az üvegházhatású gázok kibocsátása. A világon 21 ilyen ország van – hívta fel a figyelmet Áder János. Hozzátette azt is, hogy 2000-hez viszonyítva is jelentős a hazai fejlődés, 29 százalékos a GDP-növekedés mellett 24 százalékos a szén-dioxid-kibocsátás csökkenése. Áder János úgy fogalmazott: az Európai Környezetvédelmi Ügynökség adatai alapján „Magyarország klímabajnok”. A köztársasági elnök kiemelte: megépül a két új paksi blokk, emellett a következő 10 évben Magyarország megtízszerezi naperőművi kapacitását, így a megtermelt áram több mint 90 százaléka szén-dioxid-mentes lesz. Javítani kell az épületek energiahatékonyságát, 30 százalékos javulás szintén jelentősen hozzájárul a klímacélok eléréséhez – tette hozzá. A szén kivezetése megtörténik 2030-ra, a tömegközlekedésben pedig a 25 ezer lakosúnál nagyobb városokban elektromos buszok állnak majd üzembe a kormány döntése alapján – hangsúlyozta a köztársasági elnök. Kitért arra is, hogy szükség lesz komoly ipari szerkezetváltásra, amelynek technikai feltételei részben adottak. A tervek között jelentős erdősítési program is szerepel. Magyarország az elmúlt 100 évben duplájára növelte az erdőterületek nagyságát, a jelenlegi 22-23 százalékos erdősítettséget szeretnék 30 százalékra emelni 2050-ig – ismertette a köztársasági elnök. Kiemelte, hogy ezek egyike sem irreális célkitűzés, az intézkedések egy részéről már döntés is született.„Pénz és összefogás kell a tervek megvalósításához, de meg tudjuk csinálni” –mondta. A köztársasági elnök a Nemzetközi Energiaügynökség legújabb elemzésének adatait felidézve elmondta, a párizsi klímaegyezmény ellenére tovább nőtt a szén felhasználása a világ energiatermelésében, ami kedvezőtlen hír. Felhívta a figyelmet arra is, hogy az atomenergiára szükség van, csak nap- és szélenergiából nem lehet kielégíteni az egyre növekvő energiaigényeket, azért sem, mert az így megtermelt energia hosszú távú tárolása és hosszú távolságra szállítása még nem megoldott. (MTI)


Drábová: Odkladem povolení stavby tendr nezdržíme

Zároveň předsedkyně SÚJB hledá lidi do úřadu, nabídka je ale omezená Praha- Rozhodnutí odložit udělení povolení ke stavbě dvou nových blokůjaderné elektrárny Temelíndo konce letošního roku podle předsedkyně Státního úřadu pro jadernou bezpečnost Dany Drábové nezdrží harmonogram ostře sledovaného tendru. Ten už přitom nabírá mírné zpoždění vyřazením francouzskéArevyz řad uchazečů. „ČEZnás žádal hodně s předstihem, podle moderní legislativy a požadavků se totiž řízení o umístění před naším úřadem nevedlo," říká v rozhovoru s Aktuálně.cz Drábová. Podle jejích slov jsou oba projekty - od americkéhoWestinghousea česko-ruského konsorciaMIR.1200- z bezpečnostního hlediska licencovatelné. Aktuálně.cz: Nemůže odložení povolení stavby dvou nových bloků v Temelíně ohrozit harmonogram výběru vítěze tendru? Ne. ČEZ má velkou vatu v tom upraveném harmonogramu. Žádali nás hodně s předstihem, podle moderní legislativy a požadavků se totiž řízení o umístění před naším úřadem nevedlo. Temelín 1, 2 i Dukovany byly umísťovány v 80. letech. Spousta věcí je využitelných, protože se převážně hodnotí vlastnosti lokality, ale přece jen znalosti a vědění velmi pokročily. A.cz: Lze podle vás dodržet harmonogram tendru se všemi komplikacemi souvisejícími s vyřazením Arevy. Očekáváte, že ČEZ vybere vítěze na podzim? To bych chtěla mít stříbrnou kouli. Vybrat si ČEZ může, ale pokud Úřad na ochranu hospodářské soutěže nezvedne předběžné opatření, nemůžou nic. Areva, a to mám jen z médií, bedlivě sleduje, jaké kroky ČEZ dělá.  A.cz: Co potřebujete pro tu licenci? My to rozhodnutí teprve připravujeme, ještě nebylo vydáno. Ale příští týden pravděpodobně bude. Tím pádem nekomentujeme jeho obsah, protože nám to připadá nevhodné vyměňovat si informace s ČEZ přes média. A.cz: Souvisí odklad vašeho rozhodnutí i s tím, že se vašemu úřadu nedaří sehnat lidi, kteří by měli tuto problematiku na starosti? Určitě ne. Těch devět lidí budeme nutně potřebovat ve chvíli, kdy se bude povolovat stavba. Jenže připravit je na to, trvá. Nejsme zatím v krizi, ale už se musíme pečlivě rozhlížet a lidi nabrat, právě proto, aby byli v roce 2015 připraveni úkol splnit. A.cz: Proč se vám nedaří sehnat nové lidi? Absolventů technických oborů není tolik a my se o ně musíme poprat. Chceme opravdu excelentní lidi, musí to být napůl úředník, napůl inženýr. Soustřeďujeme se do dvou intervalů věkového rozdělení. Díváme se po univerzitách, řada studentů u nás vykonávala praxi i v průběhu studia a někteří u nás zůstali. Potřebujeme nejen nová pracovní místa na licencování nových bloků, ale jsme i v generační výměně. Ten hlavní problém je ten, že přece jen státní správa se neumí moc poprat o takto specificky vzdělané lidi.  A.cz: Plat je problém? Nejsme samozřejmě konkurenceschopní regulovaným odvětvím. Musíme nabízet nefinanční bonusy, jako je dobré zacházení. Ta druhá část věkového spektra, mezi kterými hledáme, jsou lidé, kteří pro průmysl už nejsou zajímaví z věkových důvodů. Získat lidi mezi 30 a 55 lety, to je výjimka. A.cz: Jak hodnotíte jednotlivé uchazeče z bezpečnostního pohledu? Bylo by poněkud zvláštní, kdybych je hodnotila v této fázi, kdy běží tendr. V této chvíli ta situace je z hlediska technického a bezpečnostní poměrně jednoduchá. Projekty jsou srovnatelné. Každý má nějakou silnou a každý má nějakou slabší. Ať si investor vybere kohokoli, ten projekt bude licencovatelný.


Expertka: Putin jadrovo vydiera. Na atómový útok by nepotreboval Bielorusko

Rusko sa v Bielorusku chystá rozmiestni taktické jadrové zbrane. Povedal to prezident Vladimir Putin. Ak k tomu dôjde, bude to prvý raz od rozpadu Sovietskeho zväzu, o Rusko vyle svoje atómovky na územie iného tátu. "Je to vemi významný krok. Rusko si vdy zakladalo na tom, e nemá jadrové zbrane mimo svojho územia. Take ke sa to teraz zmení, je to veký posun, objasnil pre agentúru Reuters Nikolai Sokov, expert zViedenského centra pre odzbrojenie a neírenie zbraní hromadného nienia. Na Putina je zatyka. Zadrali by ho na Slovensku? Situácia na bojisku Od zaiatku vekej invázie na Ukrajinu, ktorú Moskva spustila vlani 24.februára, Rusko rado poukazuje na to, e má jadrové zbrane. Hoci sa nedá úplne vylúi, e ich vistom momente pouije, poda expertov sa Kreme najmä usiluje vystrai Západ, aby prestal podporovaKyjev. "Rozmiestnenie jadrových zbraní neznamená, e Putin plánuje vblízkom ase zaútoi. Keby chcel, mohol by vyui na znienie ohokovek, o by si vybral, iné lokality vrátane Kaliningradu. (Dlhodobo sa pekuluje, e vtejto ruskej enkláve vPobaltí Moskva rozmiestnila jadrové zbrane, pozn. red.). Naasovanie jeho vyhlásenia priamo súvisí so situáciou na bojisku na Ukrajine. Putin vie, e Kyjev sa pripravuje na protiofenzívu, a preto potrebuje zníi podporu, ktorú vláda prezidenta Volodymyra Zelenského dostáva. Jadrové vydieranie ovplyvnilo minimálne as európskej verejnosti a spôsobilo, e tvorcovia rozhodnutí zo Západu boli pri svojich krokoch opatrnejí, povedala pre Pravdu Alena Kudzko, odborníka na medzinárodné vzahy a bezpenos zGLOBSEC-u, ktorá pochádza zBieloruska. Expertka vak pripomenula, e Putin tokokrát povedal, e je pripravený poui vetky prostriedky, e západná verejnos a politici to u vnímajú ako blufovanie. "Rétorické vyhráky nestaia. Aby si Putin opä získal pozornos, potrebuje urobi nejaký skutoný krok, ktorým by ukázal, e to nie je iba bluf. Preto presunie niekoko jadrových zbraní do Bieloruska, ozrejmila Kudzko. VIDEO: F-35vzlietli. Rusi sú (atómovo) blízko, na severe prihára Je to súas Putinovej hry, ktorou sa usiluje zastrai NATO. Rozmiestnenie jadrových zbraní vBielorusku nie je zvojenského hadiska podstatné, kee Rusko má na svojom území veké mnostvo atómových síl, uviedol pre Reuters Hans Kristensen, riadite jadrového informaného projektu vo Federácii amerických vedcov. éf Krema vyhlásil, e budúce rozmiestnenie taktických atómoviek spustilo britské vyhlásenie, e Ukrajine dodá strelivo zochudobneného uránu. Faktom vak je, e hoci Rusko môe tento krok kritizova, takáto munícia nemá ni spoloné so skutonými jadrovými zbraami. Asám Putin priznal, e oatómových plánoch sBieloruskom sa u dlhie rozpráva smiestnym vodcom Alexandrom Lukaenkom. Ruský prezident tvrdí, e urobí len to, o Ameriania, ktorí majú rozmiestnené jadrové zbrane na území viacerých európskych spojencov. Putin zdôraznil, e jeho rozhodnutie vraj nie je poruením iadnych medzinárodnýchdohôd. "Bielorusku sme u odovzdali ná známy, vemi úinný systém Iskander. Od 3.apríla zaneme svýcvikom posádky a 1.júla ukoníme výstavbu peciálneho skladu taktických jadrových zbraní na území Bieloruska, povedal poda Reuters Putin pre tátnu televíziu. Atómovky majú obsluhovaRusi. VIDEO: Odpálenie rakety zruského systému Iskander na ukrajinské pozície. Putin tie oznámil, e vBielorusku je 10lietadiel, ktoré môu nies atómové zbrane. Systém Iskander je zase schopný odpaova balistické strely krátkeho doletu, ktoré môu ma aj jadrové hlavice. Tieto rakety by dokázali zasiahnu aj Slovensko. Bielorusko susedí stromi tátmi NATO, sPoskom, Litvou a Estónskom. Taktické jadrové zbrane sú menie a ich vyuitie sa predpokladá najmä na bojisku, kee ich nosiom nie sú medzikontinentálne balistické strely. Nevidíme nijaký dôvod na úpravu naich strategických jadrových pozícií ani iadne náznaky toho, e sa Rusko pripravuje na pouitie atómových zbraní. Naalej sme odhodlaní kolektívne bráni NATO, uviedol pre Reuters predstavite americkej vlády, ktorý si vzhadom na citlivos témy neelal by menovaný. "Oznámenie onasadení jadrových zbraní bolo súasou irieho posolstva, vktorom Putin tie tvrdil, e Rusko môe vyrobi viac tankov a zbraní, ako môe Západ poskytnú Ukrajine. Spolu satómovými hrozbami ide oalí pokus udra pri ivote mýtus, e ruská armáda nemôe prehra a e odpor je márny. Západ by teda poda Krema mal presta plytva asom, peniazmi a úsilím, lebo Ukrajina aj tak skoní porazená, vysvetlila Kudzko. "Aje to aj odkaz pre domácu verejnos. Putin nemá na bojisku vemi o ukáza, preto prirovnáva Moskvu kWashingtonu. Hovorí, e Rusko je predsa vemoc, o znamená, e rovnako ako USA môe rozmiestni jadrové zbrane viných krajinách, dodala odborníka. Ukrajina potrebuje na boj s Ruskom zbrane zo Západu. Prichádzajú húfnice, tanky, protivzduné systémy i drony.


Prináame vám ervenú Sonju, Hrieny tanec 2, ale aj K 19 Stroj na smr

AUTOBUSY 2Prináame Vám alie pokraovanie úspeného seriálu, ktorý rozpráva o dobrodrustvách roztomilej rodinky autobusov, ktorého lenovia ijú v malom mesteku Chumley. Autobusy sa spolu rozprávajú, hádajú sa, vtipkujú a navzájom sa kádlia. Vyráajú na svoje trasy a ako dobrí kamaráti si pomáhajú zo vetkých moných problémov. Autobusové garáe, v ktorých bývajú, sú aj domovom pána Spectora, autobusového inpektora. Autobusy sú jeho pýchou a radosou a on ho miluje ako svoji vlastnú rodinu.DVD si môete kúpi od pondelka 16. júna 2008 SMR KRÁSNYCH SRNCOVSpisovate Ota Pavel nenapodobiteným spôsobom popísal ivot svojej zmieanej idovsko-eskej rodiny v predvojnových a vojnových asoch. Karel Kachya sa týchto prekrásnych poviedok chopil a vo vlastnom scenári vo svojej snímke ich pospájal do jedného dejového pásma. Výsledkom je pôsobivý film, v ktorom sa prelínajú udalosti úsmevne i váne. Ota Pavel vtelil svoje detstvo do postavy malého chlapca prezývaného Prdelka. V slnenom kraji nealeko Berounky ho otecko a "strýko" Proek uí chyta ryby, chlapec sa takisto dozvedá velio dôleité o ivote.DVD si môete kúpi od utorka 17. júna 2008 UP SEM, UP TAMFutbal je svetovým náboenstvom a Beckham je jeho prorokom. A trojica dánskych tínederov sa tomuto kultu klania. Hrajú spolu v amatérskom futbalovom klube, trénuje ich otec hlavného hrdinu Jakoba a pred kadým zápasom si dodávajú sebavedomie tým, e si dávajú mená slávnych hráov. Na miestnom trávniku sa tak preháa Figo, inokedy zase Ronaldo alebo práve Beckham. Sníva o futbalovej kariére, ale je jasné, e nádej preniknú vyie dostane iba niekto. Alebo nikto.DVD si môete kúpi od utorka 17. júna 2008 K 19 STROJ NA SMRDramatický príbeh na motívy skutoných udalostí. Rok 1961, Severný Atlantik. Prvá sovietska jadrová ponorka s oznaením K-19 sa vydala na svoju prvú ostrú plavbu. Ete pred vypustením na otvorené more si kvôli sérií neastných nehôd vyslúila prezývku výrobcu vdov. U onedlho po vyplávaní táto prezývka získa alie opodstatnenie, pretoe vedená dvoma velitemi - rivalmi, sa ponorka opä dostane do vekých problémov. V lepom prípade len rozíri dlhú sériu vekých neastí 20.storoia, v tom horom sa môe sta príinou nukleárnej explózie, ktorá privedie obe supervemoci studenej vojny k zniujúcemu nukleárnemu konfliktu.DVD si môete kúpi od stredy 18. júna 2008 SIEDMA ROTA ZA ÚPLKUTassin a Pithivier prili na návtevu ku svojmu bývalému veliteovi Chaudardovi. Plánujú skvelý spoloný oddych, ktorý urite nebude ma ni spoloné s vojnou. Pri prvej príleitosti sa vak zamotajú do tajnej akcie a u im neostane ni iného, ako pre Francúzov sa sta hrdinami odboja a pre faistov nebezpenými teroristami.DVD si môete kúpi od tvrtka 19. júna 2008 Niektoré tituly z edície Nový as Vás bavi EXTRA nájdete v predaji nawww.gorila.sk.


Süli János lesz a paksi bővítés minisztere

A következő napokban tárca nélküli minisztert nevez ki a paksi atomerőmű-beruházás felügyeletére és irányítására a miniszterelnök. Az Origo úgy tudja, Süli János, Paks polgármestere lesz a tárca nélküli miniszter. Orbán Viktor ezt arra válaszolva közölte hétfőn a parlamentben az azonnali kérdések és válaszok órájában, hogy az LMP-s Szél Bernadett azt firtatta, miért nem írnak ki népszavazást Paks ügyében. Az ellenzéki képviselő szerint a kormány a beruházásra soha, semmilyen felhatalmazást nem kapott. Az Origo úgy tudja, Süli János, Paks polgármestere lesz a tárca nélküli miniszter. Süli 2014 óta vezeti a Tolna megyei várost. Orbán: Nyílt lapokkal játszunk Orbán Viktor elmondta, a Fidesz és a KDNP nyílt lapokkal játszik. Kifejtette: már a 2014-es parlamenti választás előtt megkötötték a paksi beruházás alapszerződését azért, hogy senki se mondhassa azt, nem ismeri a kormányzásra készülő Fidesz és KDNP energiapolitikáját. A miniszterelnök közölte, a Fidesz az atomenergiát és a megújuló energiát is támogatja. A megújuló energiákra nem fizethetnek rá a magyar emberek, és most úgy látszik, hogy még jó ideig a legolcsóbb energia a nukleáris energia lesz - közölte.


Elektrownie atomowe na granicy przegrzania. Francja ma problem

Od tygodni we Francji znów panują upały, co powoduje problemy tamtejszych elektrowni atomowych. Rzeki, do których odprowadzana jest woda, są zbyt ciepłe, a dodatkowe przegrzanie grozi poważnymi skutkami dla przyrody. Od tygodni Francja, podobnie jak inne kraje europejskie, gotuje się w temperaturze oscylującej wokół 40 st. C. W wielu miejscach zaczyna brakować wody pitnej, gleba wysycha,szaleją pożary lasów. Z powodu upałów pocą się też francuskieelektrownie jądrowe. Około 1/5 z 56 francuskich reaktorów należałoby w zasadzie wyłączyć z sieci lub przynajmniej ograniczyć ich wydajność do minimum, ponieważ rzeki, do których odprowadzają podgrzaną wodę chłodzącą, są obecnie zbyt ciepłe i przekraczają ustalony limit temperatury. Rząd francuski zawiesił jednak tę zasadę co najmniej do 11 września. Poczuł się do tego zmuszony, również dlatego, że ponad połowa reaktorów jest od miesięcy wyłączona z powodu planowanych lub nieplanowanych przeglądów i prac konserwacyjnych. W zwykłych warunkach prąd uzyskiwany z elektrowni jądrowych stanowi około 70 proc. produkcji energii elektrycznej we Francji. To więcej niż w jakimkolwiek innym kraju. Ta strategia energetyczna nie jest podważana wskutek obecnych trudności. Choć wśród niektórych wywołuje ona sprzeciw i niechęć. Dalsza część tekstu znajduje się pod materiałem wideo. Elektrownia Golfech w południowo-zachodniej Francji jest jedną z elektrowni jądrowych objętych tymi nadzwyczajnymi postanowieniami. Jeden z jej dwóch reaktorów w tej chwili nie pracuje, czego wcześniej nie planowano. Podobnie jak w przypadku jedenastu innych reaktorów, kilka miesięcy temu stwierdzono korozję i niewielkie rysy w ważnych dla bezpieczeństwa rurach. Jednak drugi reaktor, mimo fali upałów, nadal działa. Jean-Pierre Delfau, członek stowarzyszenia ekologicznego FNE86, powiedział w rozmowie z DW, że on i dwóch innych ekologów zmuszonych było przedzierać się przez wysoką trawę na brzegu Garonny w 42-stopniowym upale w czwartkowe popołudnie, aby pobrać próbki wody. W tle, z jednej z dwóch ogromnych wież chłodniczych elektrowni Golfech unosi się biała para wodna. Ekspert stwierdził, że "nie rozumie, dlaczego ten reaktor wciąż pracuje, mimo że ma to katastrofalny wpływ na ekosystem". – W tej chwili, z powodu upałów, przez Garonnę płynie o wiele mniej wody niż zwykle. Elektrownia Golfech wykorzystuje wodę do chłodzenia, część z niej paruje, a więc mniej trafia z powrotem do rzeki. I ta woda jest o sześć stopni cieplejsza niż wcześniej. To powoduje dalsze podgrzewanie rzeki, co niszczy w niej między innymi mikroalgi — mówi ekolog. – Są one pokarmem dla niektórych małych ryb, które z kolei są pożywieniem dla większych ryb. Cały łańcuch pokarmowy jest wytrącony z równowagi – ostrzega ze złością w głosie Jean-Pierre Delfau. Ten 79-letni mężczyzna jest od pół wieku aktywnym przeciwnikiem elektrowni jądrowych i jeszcze przed wybudowaniem elektrowni Golfech brał udział w demonstracjach przeciwko temu projektowi. – W ciepłej wodzie rozwija się więcej bakterii, trzeba zatem dodać do niej wiele różnych chemikaliów, żeby można jej ponownie użyć jako wody wodociągowej. A my później te chemikalia pijemy – dodaje. Wielkie przedsiębiorstwo energetyczne EDF, które obsługuje wszystkie reaktory jądrowe we Francji, odmówiło DW przeprowadzenia rozmowy. W e-mailu rzeczniczka EDF napisała, że była to "sytuacja wyjątkowa" i że pobrane do tej pory próbki środowiskowe nie wykazały, po ich analizie, żadnych negatywnych skutków dla flory i fauny wokół reaktorów. Nie wydaje się, aby obecne komplikacje wprawiły francuski sektor jądrowy w poważny kryzys. Rząd w Paryżu chce wkrótce całkowicie znacjonalizować EDF i planuje budowę kolejnych reaktorów jądrowych. Głowi się nad nimi Anna Creti, kierownik Katedry Ekonomii Klimatu na Uniwersytecie Dauphine w Paryżu. – Nie do końca da się zrozumieć, jak to ma działać pod względem technologicznym, zwłaszcza w najbliższym czasie – mówi w rozmowie z DW. – Rząd chce się skupić na tzw. małych reaktorach modułowych, dla których opracowano do tej pory około 40 technologii, wszystkie jeszcze w fazie pilotażowej. Może minąć kolejne pięć lub 10 lat, zanim będziemy mieli model gotowy do wprowadzenia na rynek – wyjaśnia. Z drugiej strony Francja planuje dodatkowe reaktory wodno-ciśnieniowe typu EPR, których budowa wiąże się z licznymi problemami. Według EDF jedyny reaktor tego typu we Francji, we Flamanville na północy kraju, kosztował do tej pory ok. 13 mld euro, czyli około czterech razy więcej niż początkowo planowano. Francuski Trybunał Obrachunkowy szacuje, że obecne koszty wyrażają się już kwotą ponad 19 mld euro. Oddanie reaktora do użytku jest zaplanowane na rok przyszły, czyli 10 lat później niż planowano. W przypadku innych reaktorów typu EPR w Wielkiej Brytanii, Chinach i Finlandii również mówi się o opóźnieniach w budowie, jak również problemach z ich projektowaniem i wytwarzaniem. Mimo to francuski rząd przeznaczył na sektor jądrowy 150 mld euro; na utrzymanie już istniejących elektrowni jądrowych i budowę nowych. – To znacznie więcej niż inwestycje w sektorze energii odnawialnych, nawet jeśli rząd pracuje obecnie nad ustawą, która ma przyspieszyć rozwój projektów w tej dziedzinie – zwraca uwagę Anna Creti. Francja jest jedynym krajem europejskim, który nie zrealizował celów UE na 2020 r. w zakresie odnawialnych źródeł energii; stanowiły one jedynie około 19 proc. produkcji energii elektrycznej we Francji, a nie 23 proc., jak wcześniej zakładano. – Ta strategia ma swoje powody – mówi Christian Egenhofer, starszy pracownik naukowy brukselskiego think tanku Centrum Studiów nad Polityką Europejską (CEPS). – Francja inwestuje również w energię jądrową w ramach tzw. autonomii strategicznej – wyjaśnia. – Potrzebujemy naukowców oraz inżynierów jądrowych do utrzymania w ruchu około 100 europejskich elektrowni jądrowych. W przeciwnym razie musielibyśmy zaangażować specjalistów z USA, Chin lub Korei, co stanowiłoby problem dla bezpieczeństwa – zaznacza w rozmowie z DW. – Europa dąży do strategicznej autonomii w zakresie obronności, ale także w kwestiach energetycznych, co oznacza, że nasz kontynent chce stać na własnych nogach w tych ważnych obszarach – dodaje ekspert. – Francja ma poza tym pewien problem ze swoją siecią elektryczną: jest ona skoncentrowana wokół Paryża, który jest również miejscem, gdzie zużywa się większość energii elektrycznej. Przesyła się ją do stolicy, skąd jest wysyłana z powrotem do innych części kraju – wyjaśnia dalej Christian Egenhofer. – Dla wykorzystania w większym stopniu odnawialnych źródeł energii potrzebna jest bardziej zdecentralizowana sieć energetyczna, ale jej budowa zajmie lata – dodaje. Christian Egenhofer wątpi jednak, że Francja zdoła ukończyć budowę nowych reaktorów jądrowych. Jego zdaniem, w dłuższej perspektywie, także Francja przejdzie na odnawialne źródła energii. Taką nadzieję ma też Philippe Mante, ekspert ds. klimatu we francuskiej partii Zielonych EELV, która wprawdzie jest przeciwna budowie nowych elektrowni atomowych, ale nie chce zamykać starych w imię bezpieczeństwa energetycznego kraju. – Nawet dla zwolenników energii jądrowej musi być jasne w obecnej sytuacji kryzysowej, że konieczne są natychmiastowe inwestycje na dużą skalę w odnawialne źródła energii – podkreśla Philippe Mante w rozmowie z DW. – Ale tejzimy musimy liczyć się z przerwami w dostawach prądu; wszyscy powinniśmy zatem szybko kupić grube swetry – dodaje z rezygnacją w głosie. Sąsiednie kraje też będą prawdopodobnie bacznie przyglądać się sytuacji Francji, która była do tej pory największym eksporterem energii elektrycznej w Europie, zwłaszcza latem. Francja w tym roku jednak będzie energii importować więcej niż eksportować. To prawdopodobnie zwiększy presję na ceny energii, które już teraz gwałtownie rosną z powoduwojny w Ukrainiei związanego z nią spadku dostaw gazu ziemnego z Rosji.


EÚ predloila rade MAAE návrh rezolúcie o Iráne

Viede/New York 10. augusta (TASR) - Európska únia predloila rade guvernérov Medzinárodnej agentúry pre atómovú energiu (MAAE) návrh rezolúciu vyzývajúcej ... Viede/New York 10. augusta (TASR) - Európska únia predloila rade guvernérov Medzinárodnej agentúry pre atómovú energiu (MAAE) návrh rezolúciu vyzývajúcej Irán, aby zastavil citlivé jadrové aktivity, ktoré obnovil tento týde. Informovali o tom dnes diplomati vo Viedni.SkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamouSkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamou Návrh rezolúcie apeluje na Teherán, aby sa okamite vrátil k plnému pozastaveniu vetkých aktivít súvisiacich s obohacovaním uránu, vrátane produkcie materiálu pre tento proces, povedal európsky diplomat oboznámený s textom pre tlaovú agentúru Reuters. Poda jeho slov návrh nehovorí o nahlásení prípadu Bezpenostnej rade OSN. Hovorca MAAE potvrdil, e agentúra dostala pracovnú verziu rezolúcie, o ktorej bude rada diskutova vo tvrtok na zasadnutí od 15.00 h SEL. Odmietol sa vak vyjadri o obsahu návrhu. Irán dnes rozlomil peate dozornej agentúry OSN v závode na spracovanie uránu, ím alej vystupoval konflikt so západnými krajinami obávajúcimi sa, e môe tajne vyvíja jadrové zbrane. ína sa medzitým postavila proti tomu, aby spor okolo jadrového programu Iránu posudzovala BR OSN. Poda Pekingu by mala záleitos riei výlune MAAE. "Myslím si, e je na Viedni, aby prila s rieením. Myslím si, e to nie je na Bezpenostnej rade," povedal novinárom v New Yorku ínsky vevyslanec pri OSN Wang Kuang-ja. "Rada má na stole privea vecí. Preo by sme ich mali ma viac?" dodal. Väina lenov BR OSN sa domnieva, e na Irán nebudú uvalené sankcie. Západní lenovia by vak radi videli minimálne prijatie varovania v nádeji, e zaradenie Teheránu na program rady ho prinúti k spolupráci.


Tak vypadá tokamak

Praha - Vláda představila tokamak: zařízení k hledání alternativních zdrojů energie na bázi jaderné fúze. Přístroj tokamak Compass D dostalo Česko bezúplatně od Britů, i když jeho hodnota je asi půl miliardy korun. Na začátku listopadu kabinet slíbil, že sežene peníze na nákladný provoz. "Instalace tokamaku a uvedení do provozu v Ústavu fyziky plazmatu Akademie věd přijde na 150 milionů korun," řekl deníku Aktuálně.cz vicepremiér pro ekonomiku Martin Jahn. Další peníze pak spolykají provozní náklady. Ty představují zhruba 3,4 milionu korun ročně. "Hrazeny by měly být z výzkumného záměru Ústavu fyziky plazmatu a z domácích a zahraničních grantů a projektů," podotýká poradce Jahna Aleš Michl. "Nyní 20 až 40 procent těchto provozních nákladů hradí EURATOM." Tokamak bude podle Jahna základnou pro hledání nových zdrojů energie. Jeho výhodou je, že nepracuje s radioaktivním materiálem. "Zařízení bude mít velký význam pro českou vědu," zdůraznil Jahn.Tokamak | Foto: Úřad vlády Česko se aktivně podílí na výzkumu a vývoji nových zdrojů energie na bázi jaderné fúze v rámci programu Evropské unie EURATOM. Podle dlouhodobého základního směru výzkumu Energetické zdroje, který schválila vláda letos 1. června, jde o prioritu České republiky. Udržení plnohodnotné účasti Česka na výzkumech EU směřujících k novým zdrojům energie je podmíněno i vysokou úrovní studia plazmatu, na němž je současná jaderná fúze založena. V Česku je přitom k dispozici pouze malý tokamak Castor v Ústavu fyziky plazmatu, který je na konci životnosti.Tokamak Compass D je podobný plánovanému zařízení ITER. Stavbu tohoto největšího světového termojaderného zařízení využívajícího fúze ve Francii schválili politici EU, Japonska, USA, Ruska, Číny a Jižní Koreje letos v červnu. V provozu má být v roce 2015. Na projektu spolupracují čeští vědci. Stavba prvního komerčního reaktoru se předpokládá kolem roku 2040 nebo 2050.


Rusi reagujú na odstúpenie USA od jadrovej dohody: Akný plán nepatrí len vám!

Moskva je hlboko sklamaná rozhodnutím amerického prezidenta Donalda Trumpa, na základe ktorého Spojené táty odstúpia od jadrovej dohody iestich svetových mocností s Iránom a obnovia svoje sankcie voi tejto krajine. Uvádza sa to vo vyhlásení ruského ministerstva zahraniných vecí, ktoré v noci na stredu zverejnila agentúra TASS.Ruský rezort vyjadruje znepokojenie, e USA opä konajú v rozpore so stanoviskom väiny tátov a výhradne v duchu svojich záujmov, priom hrubo popierajú normy medzinárodného práva. Odstúpenie USA od jadrovej dohody s Iránom je len zaiatok: Trump desí svet alími krokmi! Odstúpenie USA od jadrovej dohody s Iránom je len zaiatok: Trump desí svet alími krokmi! Trumpovo rozhodnutie povauje Rusko za opätovné potvrdenie neschopnosti Washingtonu vyjednáva, ale aj za dôkaz toho, e námietky Spojených tátov k "absolútne zákonným jadrovým aktivitám Iránu" sú len "zásterkou pre politické zútovanie" s touto krajinou. Rusko poukazuje aj na to, e najnovie kroky Washingtonu natrbujú dôveru medzinárodného spoloenstva k Medzinárodnej agentúre pre atómovú energiu (MAAE), ktorá pritom v ase príprav zmluvy s Iránom, uzavretej v lete roku 2015, preukázala svoju vysokú profesionalitu. Moskva tie pripomenula, e spomínaná dohoda, známa ako Spoloný komplexný akný plán (JCPOA), je najdôleitejím multilaterálnym dokumentom schváleným rezolúciou Bezpenostnej rady OSN. Akný plán poda Moskvy "nepatrí len USA, ale je výdobytkom celého medzinárodného spoloenstva", ktoré nie raz potvrdzovalo záujem o jeho zachovanie a realizáciu v záujme posilnenia mieru a bezpenosti, ako aj v rámci reimu neírenia jadrových zbraní. Moskva vo svojom vyhlásení tvrdí, e Irán plní vetky záväzky, ktoré pre vyplývajú z JCPOA, o sa potvrdzuje aj pri pravidelnej verifikácii zo strany MAAE. Na záver vyhlásenia ruské ministerstvo uvádza, e Moskva je oddaná súinnosti s ostatnými signatármi JCPOA a bude pokraova vo svojom dialógu s Iránom a aktívne ho rozvíja. Reakcia na odstúpenie USA od jadrovej dohody: Iránski poslanci zapálili v parlamente americkú zástavu! Reakcia na odstúpenie USA od jadrovej dohody: Iránski poslanci zapálili v parlamente americkú zástavu!


Irán kijelölte az újabb atomerőművek helyét

Iráni szakértők kijelölték a Perzsa-öböl és a Kaszpi-tenger partján építendő újabb atomerőművek helyét - közölte kedden Ali Akbar Szalehi, az iráni atomenergia-ügyi hivatal vezetője. A volt külügyminiszter úgy fogalmazott, hogy országa a "déli irányt részesíti előnyben", mert az ott épülő új atomerőműveknek kettős rendeltetésük lesz: egyrészt áramot termelnek majd az országnak, másrészt pedig árammal táplálják a tengerparton épülő, tengervizet sótlanító berendezéseket. Szalehi szeptember 23-án jelentette be, hogy átvette a busehri atomerőmű felügyeletét az oroszoktól, és a létesítmény kibővítését tervezi ugyancsak Moszkva segítségével.
MTI


Horúavy neobmedzujú chod atómových elektrární. Výhodou sú chladiace vee

Reaktory zvládnu teplotu chladiacej vody a na úrovni 33 C. BRATISLAVA. Slovenských jadrových elektrární sa aktuálne horúavy nijak nedotkli. Slovenské elektrárne uviedli, e, vaka chladiacim veiam je bezproblémová prevádzka jadrových blokov aj pri teplote nad 36 C. Slovenské jadrové elektrárne sú projektované tak, aby zvládli teplotu chladiacej vody a na úrovni 33 C. Poas krátkej vlny horúav, aká Slovensko zasiahla 10. a 11. júla 2023, mala chladiaca voda teplotu do 26 C. Výhodou elektrární na Slovensku je odliný spôsob chladenia v treom okruhu, vaka chladiacim veiam. Z nich sa toti malé mnostvo zohriatej vody odparí a nevracia sa naspä do rieky. Zvyná voda sa prúdením vzduchu ochladí, skondenzuje a vracia sa naspä na chladenie zariadení elektrárne. Vlny horúav vlani obmedzili prevádzku niektorých vodných i jadrových elektrární v Európe, v júli 2023 pre vysokú teplotu v Dunaji u obmedzila svoj výkon maarská jadrová elektráre Paks. Horúavy predpovedané v iných krajinách mávajú poda Slovenských elektrární vplyv najmä na elektrárne s prietoným chladením. Teplo robí problémy najmä vtedy, ak sú elektrárne chladené tzv. prietoným chladením. Voda vyuitá na chladenie sa vtedy vracia naspä do rieky. Vypúanie zohriatej vody musia v takých prípadoch elektrárne obmedzi, aby neohrozili ivoíchy a rastliny, ktoré v riekach ijú, vysvetlili Slovenské elektrárne. Teplota surovej vody má vplyv na teplotu cirkulanej chladiacej vody, ktorá sa z nej vyrába. Ak je netandardne vyia, klesá výkon jadrového bloku. Pokles nie je lineárny. Pri vekých horúavách môe teplotná zmena chladiacej vody o 1 C spôsobi pokles výkonu a o 3 megawatty. Preto môe by rozdiel medzi dosiahnuteným maximálnym výkonom v zimnom a letnom období a 35 megawattov na jednom jadrovom bloku s výkonom 500 megawattov. Na Slovensku máme tyri takéto bloky v prevádzke, jeden v procese uvádzania do prevádzky a jeden sa dokonuje. Surovú vodu pre jadrové bloky v Mochovciach zabezpeuje erpacia stanica pri priehrade Veké Kozmálovce na rieke Hron. Stanica dodáva priemyselnú a prídavnú vodu v potrebnom mnostve pre zaistenie prevádzky vetkých blokov atómovej elektrárne Mochovce. Jadrová elektráre Jaslovské Bohunice je zasa zásobovaná vodou povodia Váhu, odberom z nádre Sava.


Atomerőmű épül Nigériában

Nukleáris erőmű építését tervezik Nigériában, a világ nyolcadik legnagyobb olajtermelő országában. A reaktort Kínából szállítják majd az afrikai államba. A nukleáris technológia elsajátítására való törekvés a békés alkalmazásokra irányul az ország gazdasági-társadalmi fejlődésének elősegítése érdekében - jelentette ki Olusegun Obasanjo, Nigéria elnöke, miután beiktatta az ország atomenergia-bizottságának tagjait. A bizottság az ország leendő atomerőműveinek létesítésén dolgozik majd. Nigéria egyértelműen elkötelezett az atomsorompó-egyezmény mellett, a bizottság feladata a nemzeti nukleáris program "támogatása, koordinálása és racionalizálása" lesz. A tíztagú bizottság elnöke Obasanjo, míg tagjai többek között a tudományos és technológiai, illetve az ipari miniszter. A bizottság igazgatója Ibrahim Umaris professzor, aki egyben az elnök tanácsadója energetikai kérdésekben. Nigéria első kutatóreaktora 2004 óta üzemel az Ahmadu Bello Egyetemen, Zariában, az ország északi részén. Obasanjo kijelentette, a reaktor létesítése kihangsúlyozta az ország szándékait a legmagasabb tudományos és technológiai színvonalon történő fejlesztésekre. A 30 kW-os reaktor Kínából történő beszerzésében a Nemzetközi Atomenergia Ügynökség (International Atomic Energy Agency) nyújtott segítséget - tájékoztatta az [origo]-t a Magyar Energia Hivatal.