Po japonském zemětřesení hrozí tsunami v celém Pacifiku

Nejsilnější zemětřesení v historii Japonska zabilo několik desítek lidí a způsobilo vlnu tsunami, která se žene Tichým oceánem. Japonské pobřeží zasáhly až desetimetrové vlny. Pobřežní oblasti evakuují úřady také na Filipínách, Tchaj-wanu, Havaji nebo v Rusku. Vlna je vyšší než řada pacifických ostrovů, které by mohla smést úplně.Otřesy, které zasáhly severovýchod Japonska po půl šesté ráno našeho času, dosáhly rekordní síly 8,8 stupně. Potvrdil to meteorolog Hirofumi Yokoyama.„Mnohé domy jsou poškozené nebo se zřítily, v nejvíc postižených oblastech je riziko sesuvů půdy a zhroucení budov. Je zapotřebí mít se na pozoru před následnými otřesy, které stále pokračují,“ upozornil Yokoyama.Spekulovalo se o tom, že japonská vláda vyhlásí stav jaderného nebezpečí. Premiér Naoto Kan ale uklidňoval veřejnost, že tamní atomové elektrárny jsou v pořádku.„Ujišťuji, že jaderné elektrárny nejsou poškozeny a nedochází k úniku radiace. Některé se v důsledku zemětřesení samy vypnuly. Ustavili jsme také zvláštní krizový štáb, který bude řešit následky katastrofy,“ prohlásil premiér.Podle Mezinárodní agentury pro atomovou energii se odpojily čtyři elektrárny nejblíže epicentru automaticky a nemělo by být poškozené žádné chladící zařízení. Jedna z elektráren hlásí požár, nejde  ale o nic vážného. Agentura teď prověřuje, zda tsunami neohrozí některé elektrárny na pobřeží.Řada postižených oblastí je bez elektřiny,  doprava vázne. Japonské dráhy zrušily rychlovlaky směřující na severovýchod, nejezdí ani tokijské metro a mimo provoz jsou některá letiště. Nedaleko od metropole hoří ropná rafinérie.Vláda doporučila obyvatelům nevycházet a raději zůstat tam, kde jsou, pokud je budova stabilní. Řada lidí je tak uvězněna třeba v kancelářích, navíc nevědí nic o svých příbuzných, protože nefungují mobilní sítě ani pevné linky.Stále navíc trvá hrozba následných otřesů. „Říká se, že po takhle silném zemětřesení trvají v menší intenzitě asi měsíc. Tady jich bylo nepočítaně, ale doufejme, že to nejhorší máme za sebou,“ řekl ve vysílání Rádia Česko ředitel Českého domu v Tokiu Petr Holý.Vlna může některé ostrovy zcela zničitNa japonské pobřeží po zemětřesení dorazila místa až desetimetrová vlna. Smetla vše, co jí stálo v cestě a hluboko do vnitrozemí odnesla lodě i hořící trosky domů. K nejpostiženějším patří města Sendaj a Onahama v prefektuře Mijagi.Podle expertů se tsunami behěm dne prožene celým Tichým oceánem a dost možná zasáhne i Chile. Evakuují se pobřežní oblasti na Tchaj-wanu, Havaji, Filipínách a v mnoha dalších zemích.Vlna představuje velké nebezpečí pro mnoho obydlených tichomořských ostrůvků, je totiž vyšší než mnoho z nich. Některé nejsou ani metr nad hladinou moře a tsunami by tam mohla mít skutečně likvidační následky.OSN má v pohotovosti 30 záchranářských týmů, které jsou připraveny okamžitě vyrazit, čeká se ale ještě na skutečné následky tsunami. Samotné Japonsko je na podobné katastrofy velmi dobře připravené, a byť jde o nejsilnější zemětřesení v jeho historii, tak si s následky pravděpodobně poradí.Rozvíjející se asijské země nebo právě tichomořské ostrovy by mohly mít po tsunami mnohem větší problémy, koordinátoři proto nechtějí uspěchat vyslání týmů do Japonska, aby pak nechyběly jinde.


Nejbohatší Polák chystá postavit první jadernou elektrárnu v zemi

V Polsku, kde se téměř 80 procent elektrické energie získává spalováním uhlí, se dlouhá léta uvažuje o vybudování první jaderné elektrárny. Vlády jedna za druhou prohlašovaly, že tento typ investice země vzhledem k energetické náročnosti i ekologickému přínosu nezbytně potřebuje, ale „ve skutečnosti v této věci nic zásadního nepodnikly“, upozornil týdeník Wprost. Už v 2004 roce vláda oznámila, že první A-elektrárnu postaví do roku 2020. Tento plán ovšem zůstal jen na papíře. Současná vláda Práva a spravedlnosti (PiS), která je u moci od roku 2015, slibuje, že první blok má být hotov do roku 2033. I když polská vláda deklaruje, že má zájem vytvářet jadernou energetickou alternativu, je dost možné, že ji v tomto směru s vlastní atomovou elektrárnou předběhne Michal Solowow (59). Tento v minulosti úspěšný automobilový závodník a ještě úspěšnější podnikatel, který v oblasti chemie i v energetice vydělal 15,5 miliardy zlotých (asi 93 mld. korun), už oznámil, že v obrovských prostorách jeho průmyslového parku Synthos na jihu Polska bude stát jaderný blok typu SMR (Small Modular Reactor) BWRX-300. Výrobcem a dodavatelem modulové elektrárny s výkonem 300 MW je americko-japonská společnost GE Hitachi Nuclear Energy), s níž už Solowow podepsal předběžný kontrakt. „Technologie i montáž elektrárny budou stát přibližně miliardu dolarů (21,5 mld. korun) a první elektrický proud by měla dodávat do deseti let,“ řekl polským médiím. Není však jediný, kdo usiluje o soukromou jadernou energetickou investici. Zygmunt Solorz (65), majitel TV Polsat a podnikatel v oblasti telekomunikací s majetkem téměř 79 miliard korun, plánuje s maďarskou s energetickou společností MVM investovat do výstavby jaderné elektrárny v ruské Kaliningradské oblasti nedaleko polských hranic. Jeho záměrem je vyprodukovanou energii dovážet do Polska, kde je nejen mimořádně drahá, ale kde se podle analytiků země zakrátko dostane do situace, v níž už nebude schopná pokrýt energetickou poptávku vlastními zdroji.


'Vo Francúzsku vybuchla jadrová elektráre, valí sa na nás radiácia' je hoax

Jód vo vzduchu je nekodný a nepochádza z elektrárne. Nad Európou sa valí rádioaktívny mrak, pochádza z výbuchu vo francúzskej jadrovej elektrárne a, samozrejme, mainstreamové médiá to majú utaji. Podobnú správu íri nielen konpiraný web Aeronet, dokonca sa vak pripája k výzve, aby udia ím skôr nakúpili jódové tablety a dozimetre.SkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamouSkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamou Výzva znie okujúco a pripomína situáciu z roku 1986, ke socialistické vlády svojim obanom dlho zatajovali katastrofu v ernobyle. udia preto nevedeli, aké opatrenia majú na svoju ochranu urobi a poet postihnutých sa zbytone zvýil. Dajte nám o om vedie nahoax@sme.sk. Paradoxom je, e vlády západných krajín ani v tom ase ni podobné neurobili a o výbuchu a krokoch na ochranu svojich obanov informovali. Nový hoax sa vak snaí navodi dojem, e teraz je vetko inak a samotné Francúzsko bagatelizuje hrozbu. A ako to teda je? Hoax v sebe spája dve udalosti, ktoré spolu nesúvisia. Vo francúzskej jadrovej elektrárni Flamanvillenaozaj dolo da 9. februárak poiaru, no miestne úrady okamite informovali, e nehrozí výbuch ani únik rádioaktívnych látok. A áno, nad Európou naozaj namerali rádioaktívny jód, o jeho pôvode sa vea nevie, no zrejme pochádza z niektorej z tovární na výrobu liekov. Rádioaktívny jód 131 sa toti pouíva pri liebe rakoviny. Prvé správy o jóde vo vzduchu pritom vôbec neprichádzali z Francúzska, ale z Nórska. Miestne úrady o om ani neinformovali, lebo mnostvo látky vo vzduchu je také malé, e nespôsobuje zdravotné problémy. Na verejnos sa vak správa dostala.


Rząd planuje nawet 50 elektrowni atomowych do 2050 roku

Brytyjski rząd bierze pod uwagę możliwość uruchomienia nawet 50 nowych elektrowni atomowych w perspektywie do 2050 roku – podaje The Guardian opierając się na opracowaniu rządowego Komitetu ds. Zarządzania Odpadami Radioaktywnymi. Choć według oficjalnego stanowiska Departamentu ds. Energii i Zmian Klimatu (DECC), brytyjski rząd planuje na chwilę obecną budowę 12 nowych reaktorów atomowych o łącznej mocy około 16 GW w pięciu lokalizacjach, to według raportu, do którego dotarł The Guardian, rozważany jest scenariusz budowy nawet 50 reaktorów o mocy około 75 GW. Raport, na który powołuje się dziennik, przygotował rządowy Komitet ds. Zarządzania Odpadami Radioaktywnymi (Committee on Radioactive Waste Management), którego zadaniem jest doradzanie rządowi w kwestii zagospodarowania odpadów pozostających po zużytym paliwie atomowym. Raport przygotowany został w odpowiedzi na zapytanie ze strony DECC, który poprosił komitet o wskazanie optymalnych rozwiązań w zakresie składowania i przetwarzania odpadów atomowych wytworzonych przez nowe elektrownie. W raporcie komitet stwierdza, że oficjalnie ogłoszony przez rząd program budowy 12 reaktorów atomowych to jedynie pierwszy etap większego programu, który obejmować może budowę reaktorów o łącznej mocy do 75 GW. Według gazety równałoby się to konieczności uruchomienia nawet 50 nowych reaktorów. Wspomniana w raporcie moc 75 GW wystarczałaby do zaspokojenia około 85 proc. brytyjskiego zapotrzebowania na energię. W odpowiedzi na pytania gazety, rzecznik prasowy Departamentu ds. Energii i Zmian Klimatu stwierdził, że „DECC rozważa różne potencjalne scenariusze dotyczące przyszłości brytyjskiej energetyki, ale nie wyznaczył póki, co żadnych sztywnych celów odnośnie wielkości nowych mocy w energetyce atomowej”. Istniejących obecnie dziewięć brytyjskich elektrowni atomowych dostarcza nieco ponad 20 proc. energii konsumowanej w Wielkiej Brytanii. Aż osiem z nich ma jednak zostać zamkniętych do połowy przyszłej dekady. Rząd stara się zachęcić inwestorów do budowy nowych bloków atomowych, które mogłyby zastąpić wyłączane elektrownie. Póki co, chęć budowy dwóch nowych reaktorów o mocy 3,2 GW zadeklarował francuski koncern EDF. Elektrownia Hinkley Point C miałaby ruszyć w 2023 roku i kosztować około 16 mld funtów. Inwestor zawarł z rządem wstępne porozumienie w sprawie wsparcia tego projektu. Jest ono obecnie rozpatrywane przez Komisję Europejską pod kątem zgodności z unijnymi regulacjami dotyczącymi pomocy publicznej. EDF planuje wydanie ostatecznej decyzji inwestycyjnej w czerwcu 2014 roku, choć nie wiadomo, czy do tego czasu KE zakończy postepowanie wyjaśniające. W kolejce do realizacji czekają dwa kolejne projekty atomowe. W obu inwestorami mają być koncerny japońskie – Hitachi oraz Toshiba. Ta druga spółka tuż przed świętami Bożego Narodzenia odkupiła od hiszpańskiego koncernu Iberdrola połowę udziałów w brytyjskim projekcie nuklearnym NuGen o planowanej mocy 3,6 GW. Właścicielem drugiej połowy udziałów jest francuski GDF Suez, ale Toshiba zadeklarowała już chęć odkupienia części udziałów od francuskiego koncernu i przejęcie kontroli nad projektem.


Ve Francii stávkuje personál jaderných elektráren. Kvůli reformě zákoníku práce

Personál francouzských jaderných elektráren zahájil jednodenní stávku. Připojil se tak k početným protestům, kterými lidé vyjadřují svůj nesouhlas s plánovanou reformou zákoníku práce.K jednodenní stávce se připojili zaměstnanci 16 z celkových 19 jaderných zařízení. Jaderné elektrárny přitom ve Francii pokrývají 75 procent spotřeby. Elektrárny se ale nezastavily úplně. Podle provozovatele elektrické sítě RTE se dodávky do sítě snížily asi o 4 gigawatty, což je zhruba 6 procent celkové francouzské produkce.Stávky a blokády v minulých dnech omezily také provoz na francouzské železnici a ve většině ropných rafinérií. Země se proto potýká s nedostatkem pohonných hmot a začala čerpat palivo ze strategických zásob.Francouzští odboráři požadují, aby socialistická vláda ustoupila od reformy, která má mimo jiné usnadnit přijímání a propouštění zaměstnanců.Zaměstnavatelé by také měli dostat možnost vyjednávat s odbory o zkrácení 35 hodinového týdne, nebo jeho rozšíření až na 46 hodin.Francouzský premiér Manuel Valls dnes poprvé připustil možnost změny v kontroverzní reformě zákoníku práce. Jeho podstata prý ale zůstane stejná a úplné stažení zákona vyloučil.Vláda se reformou snaží povzbudit podniky k tvorbě nových pracovních míst a snížit nezaměstnanost, která dosahuje skoro 10 procent. Její kritici ale tvrdí, že umožní zaměstnavatelům obcházet práva zaměstnanců.Ministr vnitra Bernard Cazeneuve řekl, že protesty proti reformě zákoníku práce neohrozí konání evropského fotbalového šampionátu ani jiných sportovních akcí.Při střetech s demonstranty policie v uplynulých týdnech zadržela na 1500 lidí. Stovky policistů utrpěly při potyčkách zranění.


Németország elbukik, vagy mától kezdődik a sikertörténete?

Április 15-én leállt Németországban az utolsó három, még működő atomreaktor. Az Olaf Scholz vezette szövetségi kormány ezzel egy több mint húszéves ígéretnek tesz eleget, ugyanakkor az orosz gázról való leállás miatt azzal nem mindenki ért egyet. A többi ország jelenleg azt figyeli: Németország elbukik, vagy sikerül elsőként átlépni a zöld, kizárólag megújuló energiákon alapuló jövőbe atomenergia nélkül. Kövesse az Indexet Facebookon is! 2011. március 11-én egy világ ismerte meg a japán Okuma városát. A város addig nem volt széles körben ismert: mindössze 11 ezer ember élt ott, a legtöbb munkahelyet pedig az energiaipar szolgáltatta: korábban szén-, 1971-től pedig atomerőmű működött a Fukushima prefekturátus keleti részénél. Azonban egy kilences erősségű földrengés, majd utána kialakult cunami elöntötte az atomerőművet, amiben így egy visszafordíthatatlan láncreakció indult el – Csernobil után az emberiség második legnagyobb atomkatasztrófáját okozva. A világon ezután ismét kiéleződött az atomenergia biztonságáról szóló vita. Az országok sorra függesztették fel ideiglenesen atomerőműveik működését, hogy megbizonyosadjanak azok teljes biztonságban működéséről. A rendkívüli ellenőrzések után szinte azonnal elindult ismét az elektromosáram-termelés az erőművekben, lassan Fukushima prefekturátusba is visszatért az élet. A legtöbb ország az atomenergia felhasználásának kibővítéséről döntött, kivéve egy országot, Németországot, ahol Angela Merkel bejelentette: Németország két évtizeden belül teljesen leállítja atomerőműveit. Ugyan Angela Merkel ment, de az általa kijelölt atommentes Németország víziója maradt. Oroszország Ukrajnával szembeni agressziója miatt kialakult energiaválság miatt a tervezettnél később, de 2023. április 15-én lezárul egy korszak: Németország szombattól kezdve atommentes lesz. Hosszú volt az út Ugyanakkor Merkel döntése a maga korában elég meglepő volt: az atomenergia kivezetése még az SPD-s Gerhard Schröder kancellársága alatt merült fel, a Bundestag pedig 2002-ben el is fogadta az ún. atomtörvényt. Ebben a reaktorok élettartamát 32 évre határozták meg, betiltották az új atomerőművek építését, kettőt pedig 2003-ban és 2005-ben bezártak. Az SPD–Zöldek-kormány tervét viszont nem mindenki támogatta: köztük egyik leghangosabb ellenzője épp Angela Merkel volt. 2000-ben még aztnyilatkozta, az atomenergia kivezetése téves út, sőt egészen pontosan úgy fogalmazott: a reaktorok élettartamának meghatározása „a nemzetgazdasági javak megsemmisítést jelenti.” A 2002-es törvény nem határozott, hogy pontosan mikor kellene Németországnak atommentessé válnia, a kormányváltás után pedig Merkel nem is szerette volna azt túlzottan elsietni. Koalíciós partnere eleve az a liberális Szabaddemokrata Párt (FDP) lett, amely még 2023-ban is az atomerőművek leállítása ellen van. Ugyanakkor a fukushimai katasztrófa fordulópont volt mind Merkel, mind a német társadalom atomenergiához való hozzáállásában. A katasztrófa után három hónappal készített közvélemény-kutatásszerinta németek 54 százaléka szerette volna minél hamarabb kivezetni a szerintük veszélyesnek gondolt energiaforrást. Merkel 2011-es fordulata nem csak korábbi kijelentései miatt volt meglepő. Addig Németország elektromosáram-igénye 1998 óta folyamatosan nőtt, ráadásul döntése pillanatában atomenergiával 107 971 gigawattórányi elektromos áramot állítottak elő, a teljes német elektromosáram-ellátás 22 százalékát, és még 2021-ben is a német energiamix 11,8 százaléka atomenergiából származott. Ráadásul szakpolitikailag nem is indokolt az atommentesség. Ugyan Nyugat-Németországban elég erősek voltak az atomellenes zöldmozgalmak az atomerőművek megjelenése után, de a tudomány megosztott az atomenergia kérdésében: az egyik oldalon az érvek, hogy az atomenergia megbízható, megfelelő szabályok betartása mellett használata biztonságos, ugyanakkor az atomhulladék kezelése problémás, ha pedig nem tartják be a biztonsági előírásokat, akkor súlyosabb katasztrófákhoz vezethet. A jelenlegi német kormány, ami megtartotta Merkel tervét, is megosztott az ügyben: a 2002-es atomtörvény elfogadásakor az SPD és a Zöldek közösen kormányoztak, akik kiállnak amellett, hogy az atomerőműveket bezárják, azonban az FDP azt ellenzi – Wolfgang Kubicki, a liberális párt alelnöke szerint a világon Németországban működnek (még) a legbiztonságosabb atomerőművek, ezek leállítása pedig „drámai hiba”, ami szerinte fájó gazdasági és ökológiai következményekkel járhat. Máshol a nukleáris reneszánszban látják a jövőt Kubicki ezzel arra utalt, hogy a zöld átálláshoz, legalábbis ideiglenesen, szükség lehet az atomenergiára: ha az országot tartani akarják a 2015-ös párizsi klímamegállapodásban leírtakhoz, illetve az Európai Bizottság klímavédelmi céljaihoz, akkor fontos szerep juthat az atomenergiának. Ugyanis nem mindegy, hogy csak a fosszilis energiahordozók kivezetésével elveszett energiát kell pótolni, vagy mellé az atomerőművek által termelt energiát is. Az orosz gázról való leválással egy időben pedig Németországnak növelnie kellett a szén használatát, miközben mint arra aSpiegelnekDieter Helm, az Oxfordi Egyetem gazdaságpolitikai professzora fogalmazott, az üvegházhatású gázok kibocsátásának nagy részét az olaj, a gáz és a szén adja. Emiatt több ország eleve más utat választott: Franciaország például úgy látja, hogy a klímasemlegesség eléréséhez csak a nukleáris reneszánszon át vezet az út – a francia elektromos áram 68 százalékát jelenleg is atomenergiávaltermelik meg, ráadásul Emmanuel Macron tavalybejelentette, hogy 2050-ig további 14 atomerőművet építenek az ország klímasemlegességének elérése érdekében. De más európai országokban is nemhogy nem csökken, hanem nő az atomenergia használata: Franciaország mellett Magyarországon, Szlovákiában és Finnországban is új atomreaktorok építését tervezik, míg más országokban, például Belgiumban vagy Svédországban a jelenleg működő reaktorok használati idejét tolnák ki hosszú időre. Emellett Németországban sem támogatja mindenki az atomerőművek leállítását: az FDP mellett a korábbi Merkel-párt, a CDU és a CSU is ellenzi az atomenergia kivezetését – Markus Söder bajor miniszterelnök, egyben a CSU elnökeszerintmég nem most lesz az utolsó alkalom, hogy az atomenergiáról beszélünk, és abbéli reményét fejezte ki, hogy legkésőbb télen ismét kiújul egy vita az atomenergia szükségességéről. A jövő zöld – atommal vagy nélküle Ugyanakkor az, hogy Németország – ideiglenesen vagy véglegesen – leállítja a jelenleg működő három atomreaktorát, nem biztos, hogy problémát jelent. Georg Zachmann energetikai szakértőszerintaz atomenergia kivezetése helyes lépés, mivel egyrészt a német állam ezt már korábban megígérte, ráadásul az atomerőművek építésének és fenntartásának a költségei évről évre nőnek, miközben a megújuló energiák egyre olcsóbbak. Emiatt a szakértő nem is látja problémának, hogy Németország rövid távon energiabehozatalra szorulhat, mivel az olcsóbb szél-, vízerőművek és napkollektorok kapacitásait gyorsan lehet növelni. Zachmann ezért – ellentétben Helmmel – nem várja azt, hogy Németországban és Európában is eljönne egy újabb nukleáris reneszánsz. A világ többi országa ezért most tekintetét Németországra szegezi, hogy valóban ki lehet-e vezetni a szenet és az olajat atomenergia nélkül oly módon, hogy közben a gazdaság és a lakosság energiaigényét továbbra is kielégítik. (Borítókép: Johannes Simon / Getty Images) Kövesse az Indexet Facebookon is!


2020-ra új atomerőmű épülhet

Molnár Csaba energiaügyi miniszter azt reméli, hogy tavasszal a képviselők nagy többsége megszavazza az új nukleáris termelőkapacitás kiépítését Magyarországon. Kövesse az Indexet Facebookon is! Molnár szombaton sajtótájékoztatón ismertette a kormány legutóbbi ülésén született döntést arról, hogy elvi hozzájárulást kérnek a parlamenttől új atomerőművi blokk, illetve blokkok építésének előkészítéséhez. A miniszter fontosnak nevezte a képviselők támogatását a tudományos és a civil szféra mellett. „Reményeink szerint a képviselők a tavasz folyamán nagy többséggel mondanak igent új nukleáris termelőkapacitás kiépítésére, hiszen 2005-ben a parlament a meglévő blokkok üzemidő hosszabbításáról több, mint 90 százalékos igennel szavazott” - mondta. A blokk típusáról a kormány határoz majd, a költségek a típustól és kapacitástól függenek. A kormány számításai szerint 1000 megawatt kapacitás beruházás mintegy 2,5-3 milliárd euróba kerül. Molnár a beruházás előnyei között említette, hogy az új atomerőművi kapacitások csökkentik Magyarország függőségét az importtól, valamint azt, hogy a nukleáris energia olcsó, környezetkímélő és segíti az ország klímaváltozással kapcsolatos európai uniós vállalásainak teljesítését. A Paksi Atomerőmű telephelyén megvalósuló beruházásnak gazdaságélénkítő és munkahelyteremtő szerepe is van. A miniszter példaként említett egy Finnországban épülő beruházást, amin négyezren dolgoznak, az alvállalkozók száma pedig eléri a kétezret. A miniszter a legfrissebb közvélemény-kutatásra hivatkozva kiemelte, hogy a múlt év augusztusától nőtt az atomerőmű társadalmi elfogadottsága. Új atomerőmű építését a megkérdezettek 71 százaléka indokoltnak tartja, korábban csak 58 százalék támogatta. A megkérdezettek 87 százaléka vélte úgy, hogy az atomerőmű csökkenti az importfüggőséget, a korábbi felmérés idején ez az arány 17 százalékponttal alacsonyabb, 70 százalék volt. A közvélemény-kutatás szerint a Paksi Atomerőmű biztonságosabb a világ többi nukleáris áramtermelőjénél, még az európai unióban működő atomerőműveknél is. Ha az országgyűlés tavasszal megadja az elvi hozzájárulást új atomerőmű építésének előkészítéséhez, akkor utána hat év kell a beruházás előkészítésére, és további 5-6 év a megvalósításra. Így legkorábban a 2020-as évek elején kezdheti meg az áramtermelést az új atomerőmű. Paksi Atomerőmű Zrt. tulajdonosa, a Magyar Villamos Művek Zrt. (MVM) február közepén tájékoztatott arról, hogy az atomerőmű bővítését megalapozó szakértői munkálatok már két éve folynak. Az MVM akkor azt is közölte, hogy megkezdődött a műszaki, a gazdasági, a kereskedelmi, a jogi és a társadalmi szempontok elemzése is. Ha 2000 megawatt atomerőművi kapacitás valósul meg a 2020-as évek elejére, az csak részben fedezi azt a mintegy 7000 megawatt új kapacitás-szükségletet, amit az alacsony hatásfokú erőművek bezárása miatt kell létrehozni Magyarországon. A nukleáris energia 2030-ig a duplájára nőhet a világon, 2050-re pedig az optimista tervek szerint az áramtermelésben a jelenlegi 16 százalékról 22 százalékra nőne az aránya az energiatermelésben. Magyarországon 2008-ban a Paksi Atomerőmű adta az ország áramfogyasztásának 37,2 százalékát. Az erőműtársaság a négy blokk üzembe helyezése óta a legtöbb, 14818 gigawattóra villamos energiát állította elő tavaly. Kövesse az Indexet Facebookon is!


Obama v Praze mluvil k světu. Tady je překlad projevu

Neoficiální překlad ČTK projevu amerického prezidenta Baracka Obamy v Praze Praha-Neoficiální překlad ČTK projevu amerického prezidenta Baracka Obamy v Praze: Díky, díky za vřelé přijetí, dobrý den, Praho, chtěl bych poděkovat občanům České republiky. Jsem dnes hrdý, že zde nyní mohu stát s vámi uprostřed tohoto skvělého města uprostřed Evropy. Abych parafrázoval jednoho z mých předchůdců, jsem hrdý na to, že jsem přivezl Michelle Obamovou do Prahy. Děkuji panu prezidentovi, děkuji panu premiérovi i ostatním předním politickým osobnostem, děkuji za výjimečnou pohostinnost, děkuji také občanům České republiky za vaše přátelství ke Spojeným státům. Během let jsem se naučil oceňovat dobrý smysl pro humor a dobrou náturu Čechů, kteří žijí v mém rodném městě Chicagu. Za mnou je socha hrdiny českého národa Tomáše Masaryka. V roce 1918 poté, kdy Amerika slíbila podporu nezávislosti Československa, Masaryk hovořil v Chicagu k davu čítajícímu sto tisíc lidí. Nemyslím si, že bych mohl tento rekord překonat, ale jsem hrdý na to, že jsem následoval jeho kroky z Chicaga do Prahy. Po více než tisíc let byla Praha v porovnání s jinými městy vždy výjimečná, poznali jste časy mírové i válečné. Viděli jste vzestup i pád impérií. Vedli jste revoluce v umění, vědě, v politice i v poezii. Pražané vždy trvali na tom, že půjdou svou vlastní cestou a že určí svůj vlastní osud. A toto město, toto zlaté město, které je starobylé i mladé, stojí jako živoucí monument vašemu neporazitelnému duchu. Když jsem se narodil, svět byl rozdělený, naše národy zažívaly různé okolnosti. Jen málo lidí by předpovědělo, že někdo takový jako já se jednoho dne stane americkým prezidentem. Jen málo lidí by předvídalo, že americký prezident bude moci jednoho dne hovořit k takovémuto publiku jako já dnes v Praze. Málo lidí by si dokázalo představit, že Česká republika se stane svobodným národem, členem NATO a vůdčím subjektem sjednocené Evropy. Tyto myšlenky by byly zavrženy jako sny. Dnes jsme zde, protože dost lidí nedbalo hlasů, které jim tvrdily, že svět se nemůže změnit. Jsme zde díky odvaze těch, kteří zaujali postoj - a přijali riziko - a řekli, že svoboda je právem všech lidí nezávisle na tom, na které straně zdi žijí, a bez ohledu na to, jak vypadají. Jsme zde díky pražskému jaru, protože jednoduchý a principiální boj za svobodu a příležitost zostudil ty, kteří mohli jen vlivem síly tanků a zbraní potlačit vůli lidí.Foto: Ondřej Besperát Jsme zde proto, že před dvaceti lety vyšli lidé tohoto města do ulic, aby se domáhali příslibu nového dne a základních lidských práv, která jim byla příliš dlouho upírána. Sametová revoluce nás naučila mnoho věcí. Ukázala nám, že pokojný protest může otřást základem impéria a odhalit prázdnost ideologie. Ukázala nám, že malé země mohou hrát ve světových událostech klíčovou roli a že mladí lidé mohou vést při překonávání starých konfliktů. A dokázala, že morální vůdcovství je mocnější než jakákoli zbraň. A proto k vám mluvím ve středu Evropy, která je pokojná, sjednocená a svobodná - protože obyčejní lidé věřili, a jejich vůdci nikoli, že přehrady je možné překlenout, že zdi je možno strhnout a že mír může zvítězit. Jsme zde dnes proto, že Američané a Češi věřili proti všemu rozumu, že dnešek může nastat. Sdílíme tuto společnou historii. Ale tato nová generace - naše generace - nemůže stát na místě. I my si musíme vybrat. S tím, jak je svět méně rozdělený, stal se propojenějším. A viděli jsme, jak se události vyvíjejí rychleji než naše schopnost je řídit - globální ekonomika v krizi; měnící se klima; trvající nebezpečí starých konfliktů, nových hrozeb a šíření zbraní katastrofy.Vlaječky nachystány, Obama může vystoupit s projevem | Foto: Pavel Baroch Žádná z těchto výzev nemůže být vyřešena rychle nebo jednoduše. Všechny ale vyžadují, abychom jeden druhému naslouchali, abychom jeden s druhým spolupracovali; abychom se soustředili na naše společné zájmy, ne na naše příležitostné rozdíly; a abychom znovu potvrdili svoje sdílené hodnoty, které jsou silnější než jakákoli síla, jež by nás mohla rozdělit. To je ta práce, v níž musíme pokračovat. To je ta práce, kterou jsem přijel do Evropy začít. Abychom obnovili naší prosperitu, musíme koordinovat akce napříč hranicemi. To znamená investice, které vytvoří nová pracovní místa. To znamená bránit se zdem protekcionismu, které stojí v cestě růstu. To znamená změny našeho finančního systému, nová pravidla, aby se zabránilo zneužívání a budoucí krizi. A máme závazek vůči naší společné prosperitě a naší společné lidskosti, abychom nabídli ruku těm na nových trzích a těm nejchudším, kteří trpí nejvíce, ačkoliv měli málo společného s finanční krizí. Právě proto jsme tento týden vyčlenili více než bilion dolarů pro Mezinárodní měnový fond. Nyní nastal čas, abychom v zájmu ochrany naší planety změnili způsoby, jakými používáme energii. Společně se musíme postavit změnám klimatu tím, že ukončíme závislost světa na fosilních palivech, že využijeme síly nových zdrojů energie jako vítr a Slunce, a tím, že vyzveme všechny národy, aby se na tom podílely. A slibuji vám, že v tomto globálním úsilí jsou nyní Spojené státy připraveny vést. Abychom zajistili naši společnou bezpečnost, musíme posílit naši alianci. NATO bylo založeno před 60 lety poté, co komunismus ovládl Československo. Tehdy se svobodný svět příliš pozdě poučil, že si nemůže dovolit rozpory. Tak jsme se spojili, abychom vybudovali nejsilnější alianci, kterou svět kdy poznal. A stáli jsme bok po boku, rok za rokem, desetiletí po desetiletí, dokud nebyla železná opona zdvižena a svoboda se nerozlila jako voda. Nyní slavíme desátý rok členství České republiky v NATO. Vím, že ve dvacátém století byla mnohokrát učiněna rozhodnutí, aniž byste vy byli u jednacího stolu. Velké mocnosti vás zradily nebo rozhodly o vašem osudu, aniž by byl vyslyšen váš hlas. Jsem tady, abych řekl, že Spojené státy se nikdy k lidem této země neobrátí zády. Jsme svázáni společnými hodnotami, společnými dějinami a trvalým příslibem našeho spojenectví. Článek 5 smlouvy zakládající NATO to říká jasně: útok na jednoho je útok na všechny. To je slib naší doby a to je slib navždy. Lid České republiky tento slib splnil, když byla napadena Amerika, když na naší půdě byly zabity tisíce lidí, a NATO odpovědělo. Mise NATO v Afghánistánu je klíčová pro bezpečnost lidí na obou stranách Atlantiku. Míříme na stejné teroristy Al-Káidy, kteří udeřili na města od New Yorku po Londýn a pomáháme afghánskému lidu s tím, aby se chopil odpovědnosti za svou budoucnost. Ukazujeme, že svobodné národy se mohou sjednotit ve jménu společné bezpečnosti. A chci, abyste věděli, že my ctíme oběti českých lidí v tomto úsilí a truchlíme za ty, které jste ztratili. Žádná aliance si nemůže dovolit zůstat na místě. Musíme spolupracovat jako členové NATO, abychom měli pro každý případ připravené plány, jak se vyrovnat s novými hrozbami, ať už přijdou odkudkoli. Musíme posílit naši spolupráci jednoho s druhým, ale i s dalšími národy a institucemi po celém světě, abychom se mohli postavit nebezpečím, která neuznávají žádné hranice. A v záležitostech společného zájmu musíme prosazovat konstruktivní vztahy s Ruskem. Jedna ze záležitostí, na které se chci dnes soustředit, je zásadní pro bezpečnost našich národů a pro světový mír - je to budoucnost jaderných zbraní v 21. století. Existence tisíců jaderných zbraní je nejnebezpečnějším dědictvím studené války. Mezi Spojenými státy a Sovětským svazem nebyla vedena žádná jaderná válka, ale generace žily s vědomím, že jejich svět může být vygumován jediným zábleskem světla. Města jako Praha, která existovala po staletí a zosobňovala krásu, talent a lidskost, by přestala existovat. Studená válka dnes zmizela, ale tisíce jaderných zbraní nikoli. Podivnou ironií historie se hrozba jaderné války snížila, ale riziko jaderného útoku se zvýšilo. Tyto zbraně si obstaralo více států. Pokračují jejich zkoušky. Na černých trzích se obchoduje s jadernými tajemstvími a jadernými materiály. Šíří se technologie jak sestrojit jadernou nálož. Teroristé jsou rozhodnuti, že si ji koupí, postaví nebo ukradnou. Naše úsilí jak tato nebezpečí omezit se soustředilo na globální režim nešíření jaderných zbraní, ale s tím, jak stále více lidí a států porušuje pravidla, bychom se mohli dostat do situace, že to nebude fungovat. To se týká všech lidí, všude. Jedna jaderná zbraň odpálená v jednom městě - ať je to New York nebo Moskva, Islámábád nebo Mumbaí, Tokio nebo Tel Aviv, Paříž nebo Praha - by mohla zabít statisíce lidí. A ať by se to stalo kdekoliv, důsledkům by nebylo konce - z hlediska naší globální bezpečnosti, společnosti, hospodářství a z hlediska konečného důsledku pro naše přežití. Někteří říkají, že šíření těchto zbraní se nedá zastavit, že je nám souzeno žít ve světě, kde stále více států a více lidí vlastní tyto zbraně konečné zkázy. Tento fatalismus je vražedný nepřítel. Protože pokud věříme, že šíření jaderných zbraní je nevyhnutelné, pak sami sobě přiznáváme, že také jejich použití je nevyhnutelné. A právě tak, jako jsme ve 20. století bojovali za svobodu, musíme se spojit ve prospěch práva všech lidí žít v 21. století oproštěni od strachu. A jako jaderná mocnost - jako jediná jaderná mocnost, která atomovou zbraň použila - mají Spojené státy morální odpovědnost konat. Nemůžeme v tomto úsilí sami uspět, ale můžeme je vést a zahájit. A tak dnes jasně a s přesvědčením prohlašuji, že Amerika se zavazuje usilovat o mír a bezpečí světa bez jaderných zbraní. Nejsem naivní. Tohoto cíle nebude dosaženo rychle - možná to nebude za mého života. Bude to vyžadovat trpělivost a vytrvalost. Ale musíme také ignorovat hlasy, které nám říkají, že se svět nemůže změnit. Musíme trvat na tom, že může. Dovolte mi, abych vám popsal dráhu, na kterou se musíme dostat. Za prvé, Spojené státy učiní konkrétní kroky ke světu bez jaderných zbraní. Abychom skoncovali s myšlením z dob studené války, snížíme roli jaderných zbraní v naší národní jaderné strategii a vyzveme ostatní, aby udělali totéž. Nesmí být pochyb: tak dlouho, dokud tyto zbraně budou existovat, budeme udržovat bezpečný a efektivní arzenál, abychom odradili každého protivníka a abychom zaručili obranu našich spojenců - včetně České republiky. Začneme však pracovat na snižování našeho arzenálu. Abychom snížili počet našich hlavic a zásob, vyjednáme letos novou smlouvu o snížení stavu strategických zbraní s Ruskem. Prezident Dmitrij Medveděv a já jsme tento proces zahájili v Londýně a do konce roku budeme usilovat o novou dohodu, která bude právně závazná a dostatečně odvážná. To připraví scénu pro další snižování. Do tohoto úsilí se budeme snažit zahrnout všechny jaderné státy. Abychom dosáhli globálního zákazu jaderných zkoušek, bude se moje vláda okamžitě a intenzivně snažit prosadit ratifikaci smlouvy o zákazu zkoušek jaderných zbraní. Po více než pěti desetiletích rozhovorů, je načase, aby byly zkoušky jaderných zbraní konečně zakázány. A abychom odřízli přístup k stavebním prvkům pro bombu, budou Spojené státy usilovat o novou smlouvu, která ověřitelným způsobem ukončí výrobu štěpných materiálů zamýšlených pro použití pro jaderné zbraně jednotlivých států. Pokud nám vážně jde o to, zastavit šíření těchto zbraní, pak bychom měli ukončit výrobu materiálů, které jsou určeny k jejich vytvoření. To je první krok. Za druhé, společně posílíme smlouvu o nešíření jaderných zbraní jako základnu pro spolupráci. Základní koncepce je správná: země se s jadernými zbraněmi budou usilovat o odzbrojení, země bez jaderných zbraní si je nebudou opatřovat a všechny země mohu mít přístup k mírovému využití jaderné energie. Abychom smlouvu posílili, měli bychom přijmout několik principů. Potřebujeme více zdrojů a více kompetencí k posílení mezinárodních inspekcí. Potřebujeme, aby země, u kterých bude odhaleno, že tato pravidla porušují a nebo se snaží bezdůvodně od smlouvy odstoupit, pocítily reálné a okamžité důsledky. Měli bychom vybudovat nový systém civilní jaderné spolupráce, který by zahrnoval mezinárodní sklad paliva, aby země měly přístup k mírové jaderné energii bez rizika šíření jaderných zbraní. To musí být právem každého státu, který se zřekne jaderných zbraní, a zejména rozvojových zemí, které zahajují mírové programy. Žádný systém, který by byl založen na odmítání práv zemí, které hrají podle pravidel, nemůže uspět. Musíme využít síly jaderné energie pro naše záměry bojovat se změnami klimatu a pro vytváření příležitostí pro všechny lidi. Jdeme vpřed bez iluzí. Někteří budou pravidla porušovat, ale právě proto potřebujeme postavit strukturu, která zajistí, že pokud to nějaký stát udělá, bude čelit důsledkům. Právě dnes ráno jsme si znovu připomněli, proč potřebujeme nový a přísnější přístup vůči této hrozbě. Severní Korea opět porušila pravidla tím, že vyzkoušela raketu, která by mohla být využita jako střela dlouhého doletu. Tato provokace zdůrazňuje potřebu akce - nejen dnes odpoledne v Radě bezpečnosti OSN, ale i v našem úsilí zabránit šíření těchto zbraní. Pravidla musí být závazná. Porušování musí být potrestáno. Slova musejí něco znamenat. Svět se musí sjednotit, aby zabránil šíření těchto zbraní. Nyní je čas na silnou mezinárodní odpověď a Severní Korea musí vědět, že cesta k bezpečnosti a respektu nikdy nepovede přes hrozby a nelegální zbraně. A všechny státy se musí spojit, aby vybudovaly pevnější mezinárodní režim. Proto musíme stát bok po boku, abychom donutili Severní Koreu, aby změnila kurz. Írán ještě jadernou zbraň nesestrojil. Moje vláda bude usilovat o kontakty s Íránem, které budou založeny na vzájemných zájmech a vzájemné úctě. Věříme v dialog. Nicméně v tomto dialogu představíme jasnou možnost výběru. Chceme, aby Írán zaujal své oprávněné místo ve společenství národů, a to politicky i ekonomicky. Budeme podporovat právo Íránu na mírovou jadernou energii s přísnými inspekcemi. To je směr, kterým se islámská republika může dát. Nebo může její vláda zvolit zvýšenou izolaci, mezinárodní tlak a možný závod jaderných zbraní v oblasti, který zvýší nebezpečí pro nás pro všechny. Chci být jednoznačný: jaderné a raketové aktivity Íránu jsou skutečnou hrozbou nejen pro Spojené státy, ale také vůči sousedům Íránu a našim spojencům. Česká republika a Polsko projevily odvahu, když souhlasily, že na jejich území může být obranný systém proti těmto raketám. Do té doby, dokud íránská hrozba trvá, budeme rozvíjet ověřený systém raketové obrany s efektivními náklady. Pokud bude íránská hrozba odstraněna, budeme mít silnější základ pro bezpečnost a důvod pro budování raketové obrany v Evropě zmizí. Na závěr musíme zajistit, že jadernou zbraň si nikdy neobstarají teroristé. Toto je nejnaléhavější a nejextrémnější hrozba globální bezpečnosti. A jeden terorista s jadernou zbraní, který nebude váhat ji použít, by mohl rozpoutat mohutnou zkázu. Al-Káida řekla, že usiluje o jadernou zbraň. A my víme, že po světě je nezabezpečený jaderný materiál. Abychom ochránili naše lidi, musíme cílevědomě a bezodkladně jednat. Oznamuji dnes nové mezinárodní úsilí k zajištění veškerého takového materiálu ve světě během příštích čtyř let. Vytvoříme nové standardy, rozšíříme naši spolupráci s Ruskem a budeme usilovat o nová partnerství, abychom tyto citlivé materiály zabezpečili. Musíme také rozvinout naši snahu rozbít černé trhy, zjistit a zajistit materiály během převozu a využít finanční nástroje k tomu, abychom přerušili tento nebezpečný obchod. Protože tato hrozba je dlouhodobá, musíme se spojit a přeměnit iniciativy, jako je Bezpečnostní iniciativa proti šíření jaderných zbraní (PSI) a Světová iniciativa za boj proti jadernému terorismu do trvalých institucí. A měli bychom začít pořádat globální summity o jaderné bezpečnosti, jako to udělají Spojené státy během příštího roku. Vím, že někteří lidé budou zpochybňovat, zda můžeme naplnit takto široký program. Jsou to ti, kteří zpochybňují, zda je s ohledem na nevyhnutelné rozdíly mezi státy možná skutečná mezinárodní spolupráce. A pak jsou to také ti, kteří když slyší o světě bez jaderných zbraní, pochybují, zda je možné vytyčovat si cíl, jehož dosažení se zdá být nemožné. Ale nemylte se: my víme, kam tato cesta vede. Když státy a národy umožní, aby byly formovány svými rozpory, propast mezi nimi se rozšíří. Když přestaneme usilovat o mír, tak zůstane navždy mimo dosah. Víme, kam vede cesta, když dáme přednost strachu před nadějí. Odsoudit nebo přehlédnout výzvu ke spolupráci je snadné a zbabělé. Tak začínají války. Tak končí pokrok lidstva. V našem světě existuje násilí a nespravedlnost, jimž je nutno se postavit. Musíme se jim postavit ne tím, že se rozdělíme, ale tím, že budeme stát spolu jako svobodné národy a svobodní lidé. Vím, že výzva k boji dokáže vyburcovat duše mužů a žen více než výzva zbraně složit. Ale to je důvod, proč výzvy k míru a pokroku musí být učiněny společně. To jsou ty hlasy, jejichž ozvěnu je stále ještě slyšet v ulicích Prahy. To je odkaz roku 1968. To byly radostné zvuky sametové revoluce. To byli Češi, kteří pomohli porazit jaderné impérium, aniž vypálili jediný výstřel. Osud lidstva bude takový, jaký ho sami uděláme. Tady v Praze uctěme naši minulost tím, že sáhneme po lepší budoucnosti. Překonejme naše rozdíly, posilme naše naděje a přijměme naši odpovědnost za to, že zanecháme tento svět bohatší a pokojnější, než jaký jsme ho dostali. Společně to dokážeme. Děkuji vám. Děkuji, Praho.


USA nie wierzą, że Korea Płn. zminiaturyzowała głowice nuklearne

Stany Zjednoczone są sceptyczne wobec deklaracji Korei Północnej o tym, że reżim zminiaturyzował głowice nuklearne, co miałoby pozwolić na wyposażenie międzykontynentalnych pocisków balistycznych - poinformował Biały Dom. Rzecznik Rady Bezpieczeństwa Narodowego (NSC) powiedział, że Waszyngton nie sądzi, by Korea Płn. była w stanie przeprowadzić taką miniaturyzację. - Jednak realizują oni program rozwijania pewnej liczby pocisków dalekiego zasięgu, w tym międzykontynentalnych pocisków balistycznych, które mogłyby ostatecznie zagrozić naszym sojusznikom i terytorium amerykańskiemu - powiedział AFP przedstawiciel Białego Domu. W komunikacie wpływowej północnokoreańskiej Komisji Obrony Narodowej (CDN), opublikowanym w środę przez agencję KCNA, napisano, że reżim "już dawno rozpoczął miniaturyzowanie głowic i dywersyfikację zdolności, jeśli chodzi o atak jądrowy". - Jednocześnie dotarliśmy do punktu, w którym został zagwarantowany stopień większej precyzji (uderzenia), nie tylko jeśli chodzi o rakiety krótkiego i średniego zasięgu, ale również o pociski balistyczne dalekiego zasięgu - podkreślono w komunikacie. - Nie ukrywamy tego stanu rzeczy - dodano. Rzecznik NSC oświadczył, że "właśnie z tego powodu" amerykańska "administracja pracuje nad ulepszeniem systemów obrony antyrakietowej w regionie i na terytorium kraju". Północnokoreańska Komisja Obrony Narodowej to najwyższa wojskowa instytucja w kraju, na czele której stoi przywódca kraju Kim Dzong Un.


Na nízkouhlíkovej vlne

Nízkouhlíková ekonomika, teda ekonomika, ktorá produkuje minimálne mnostvo skleníkových plynov do atmosféry, sa stala dôleitou témou júlového rokovania Európskeho parlamentu. Koko prostriedkov na u viaza a o sa bude môc znových eurofondov pod jej hlavikou financova? To boli najastejie kladené otázky. Nakoniec poslanci rozhodli, e kadý tát musí vynaloi na nízkouhlíkové hospodárstvo prinajmenom 12percent peazí, ktoré získa zfondov Európskej únie. Súasne zamietli podporu pre ropovody a plynovody vprospech obnovitených zdrojov a úspor energie. Rastúca dôleitos boja proti klimatickej zmene preduruje nízkouhlíkovú ekonomiku na politický cie budúcich dekád. Ide toti ovíziu ekonomiky a úvahy oboji proti klimatickej zmene, oúsporách, racionálnosti vyuívania zdrojov a takisto oochrane ivotného prostredia vnímanej cez ekonomickú optiku. Vase krízy sa tak politikom núka atraktívne východisko, ako vyhovie tlaku na zosilnenie boja proti zmene klímy a zastavenie nienia naej planéty. Zárove pomôe riei kolabujúce hospodárstva. Obe krízy sa dajú spoji. Nízkouhlíková ekonomika sa preto stala predmetom politických programov a novej európskej stratégie Európa 2020.Únia stanovuje vtejto oblasti záväzné ciele. Európska komisia pripravila plán prechodu na nízkouhlíkové hospodárstvo a rovnaké úvahy zapracovala aj do stratégií pre energetiku a dopravu. Aj nová regionálna politika EÚ bude zaha prioritu prechodu na nízkouhlíkovú ekonomiku. Slovensko si osvojilo nízkouhlíkovú rétoriku iba arbavo. Vnových vládnych dokumentoch na rozpotové obdobie 2014a 2020sa zavádza pojem ekonomika zeleného rastu. To pôsobí vak a komicky, pokia lovek neíta alej. Vláda chce nízkouhlíkovú budúcnos naej krajiny podrobnejie rozvinú vdokumente Nízkouhlíková stratégia rozvoja SR do roku 2030, ktorú má do decembra vypracova ministerstvo ivotného prostredia. Vetky táty sa teda nastavujú na nízkouhlíkovú vlnu, aby získali prístup kzdrojom európskeho rozpotu a aby boli schopné naplni rozliné ciele, sktorými súhlasili vposledných rokoch. Atu sa skrýva veké riziko. Úspenos celého konceptu závisí od toho, o bude zaha. Plynárenská loby sa snaí pretlai ako nízkouhlíkové palivo zemný plyn, aby si zabezpeila prístup kfondom EÚ. Uhoná loby vidí kú vtechnológii spaovania a vuskladovaní vyprodukovaného uhlíka, a preto iada, aby sa do stratégie zahrnulo aj zachytávanie a uskladovanie uhlíka. Arobí to úspene. Ako nízkouhlíková sa prezentuje ijadrová energetika, ktorá sa chváli obrovským mnostvom energie sminimálnymi emisiami uhlíka. Na týchto príkladoch vidie kame úrazu meranie uhlíkovej intenzity. Ak sledujeme len komíny a výfuky, ale zanedbáme hodnotenie celého produkného cyklu, môeme získa vemi skreslenú predstavu otom, o ako prispieva kprodukcii skleníkových plynov. Dôleité je preto aj to, ako bude EÚ chcie hodnoti jednotlivé investície a o vetko do uhlíkovej stopy zahrnie. Je jasné, e mnohé odvetvia sa budú usilova vyhodi zo svojej stopy o najviac, aby sa ocitli vzelenomkoi. Napriek tomu sa pojem nízkouhlíkové hospodárstvo etabloval a uia sa ho pouíva aj konzervatívnejie táty a záujmové skupiny. Snovými pojmami, za ktorými sa skrývajú veké peniaze, to býva tak, e sa ich vetci nauia pouíva a príli dobre. Preto nevyhnutne treba venova tejto téme pozornos a ma na pamäti, e diabol sa skrýva vdetailoch.


Ponorku Kursk previezli na konenú

Posledný transport vraku ruskej jadrovej ponorky sa v noci na sobotu skonil. Ruské vojenské námorníctvo previezlo ponorku na peciálnom pontóne pomocou desiatich aných remorkérov z Rosakova na základu v meste Snenogorsk, informovala dnes ruská Severná flotila. V Snenogorsku v továrni Nerpa na severe Koského polostrova z ponorky Kursk odstránia es pokodených balistických rakiet, z dvoch jadrových reaktorov vymontujú pouité jadrové palivo a oderpajú rádioaktívnu chladiacu zmes.SkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamouSkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamou Ponorku preskúmajú ete raz znalci a vyetrovatelia ruskej generálnej prokuratúry. Tých okrem iného zaujíma, kadia a ako rýchlo sa zatopila posledná deviata sekcia ponorky. Do nej sa uchýlila as posádky, ktorá preila výbuchy v prednej asti. Väiu as ponorky neskôr zorotujú, no as plavidla s reaktormi bude opä zavarená a torzo spustia do vody. V Rusku neexistuje vhodný skladu pre rádioaktívne asti reaktorov, ktoré nemono zorotova a na výstavbu skladu pre rádioaktívne komponenty ponoriek nemá Moskva peniaze. Najviac rizík pri transporte bolo poda vojenských expertov spojených s prekládkou ponorky z obrovského 300-metrového plávajúceho doku v Rosakove na mení plávajúci dok. Kursk, na ktorom predtým zavaril vetky technologické otvory i chýbajúcu as provy, museli spolu s dokom najprv potopi, potom ponorku odvliekli nad druhý pontón a následne usadili a vynorili z vody. Ruská ponorka Kursk stroskotala 12. augusta 2000 poas manévrov v Barentsovom mori v dôsledku dvoch silných explózií v prednej asti. Na ponorke zahynula celá 118-lenná posádka a plavidlo sa podarilo vyzdvihnú z mora a o rok neskôr. Od vlaajej jesene do konca marca experti v Rosakove odstraovali v ponorke závaly, hadali telesné pozostatky námorníkov a dôkazy pre objasnenie tragédie. Poda stále len predbených záverov ruských vyetrovateov výbuch torpéda na ponorke zavinila vnútorná porucha kontrukne nevyhovujúcej strely. Oficiálne závery vyetrovania oznámia a po preskúmaní trosiek provy, ktoré sú zatia stále na dne Barentsovho mora. Vybrané fragmenty ponorky plánuje ruské námorníctvo vyzdvihnú zo stometrovej hbky v máji. Autor: Murmansk (TASR) Najdôleitejie správy z východu Slovenska ítajte naKorzar.sme.sk.


Az EU a NAÜ-höz fordul Irán miatt

Az Európai Unió beterjesztette szerdán határozati javaslatát a Nemzetközi Atomenergia-ügynökség (NAÜ) elé, amelyben követeli Irántól a dúsított urán előállítására irányuló tevékenység leállítását - közölte a testület szóvivője Bécsben. Az ügynökség csütörtökön vitatja meg a határozati javaslatot, amelyet az iráni atomprogramról az Európai Unió nevében Teheránnal tárgyaló Franciaország, Nagy-Britannia és Németország nyújtott be. A tervezet felszólítja Teheránt, hogy "azonnal térjen vissza az urándúsítással kapcsolatos valamennyi tevékenysége felfüggesztéséhez, beleértve a (nukleáris) fűtőanyag termelést" - közölte Bécsben egy a szöveget ismerő diplomata, aki szerint s határozati javaslat nem utalná Irán ügyét az ENSZ Biztonsági Tanácsa elé. Az ügynökség szóvivője a dokumentumról részleteket nem árult el, csupán azt közölte, hogy a testület ülése délután 3-kor lesz.


Apokaliptikus veszélyre figyelmeztet az amerikai szakértő: közeleg a 3. világháború?

Több mint hetven éve még elképzelhetetlennek tűnt, hogy a nagyhatalmak átadják a katonai fegyvereik irányítását egy mesterséges intelligenciának. Egy amerikai vezető szakértő szerint azonban ez mára egyre inkább valóság. A nagyhatalmak ugyanis gőzerővel dolgoznak ilyen nukleáris fegyverek megalkotásában, de ahogy átadják a döntést nekik egy támadás során, úgy nő annak az esélye is, hogy a technológia hibázik és kirobbantja a harmadik világháborút.
Zachary Kellenbornszerint ezek közé a halálos fegyverek közé tartozik az USA B-21-es nukleáris bombázója, a kínai mesterséges intelligencia-rakéták és az orosz Poseidon nukleáris drón is. (A legfrissebb hírek itt) Vladimir Putyin 2018 nyarán próbálta ki a nukleáris drónt, amely szakértők szerint akár 300 láb magas szökőárral lenne képes megölni az embereket. A Poseidon várhatóan 2027-re készül el, és arra tervezték, hogy két megatonna atomenergiával megsemmisítse az ellenséges haditengerészeti bázisokat. Az amerikaiak 2020-ben mutatták be a világnak a legújabb lopakodójukat. A B21-es egy távirányítású bombázónak tervezték, amely képes atomfegyvereket kilőni és elrejtőzni az ellenséges rakéták elől. A gép mesterséges intelligenciával is képes repülni, miközben a célpontot is saját maga meg tudja határozni. A nagyhatalmak közül Kína is rendesen kiveszi a részét a mesterséges intelligencia-projektből. Az ország tavaly azzal dicsekedett, hogy mesterséges vadászpilótái "jobbak az embereknél" és tízszer pontosabban tudnak célba találni a hiperszonikus rakétáikkal mintha egy ember irányítaná őket. Zachary Kellenborn szerint az ilyen projektek akár végzetesek is lehetnek, a legnagyobb veszélyt pedig az önrendelkező nukleáris fegyverek jelentik, mert a mesterséges intelligencia akár hibás és torz adatokat is képes lehet összegyűjteni egy katonai akció során. Könnyen előfordulhat, hogy a kormánynak kevés adata van az ellenfél katonai platformjairól; vagy nem számolnak nyilvánvaló, várható eltérésekkel, mint pl. ködös, esős vagy borús időben készült képek. (The Sun)


Schröder: Základem německé energetiky zůstane uhlí

Energetická koncepce německé vlády nadále považuje za základ výroby elektřiny uhlí z domácích zdrojů. Prohlásil to ve středu v Berlíně kancléř Gerhard Schröder na kongresu energetiků. "Černé a hnědé uhlí spalované v moderních, vysoce účinných elektrárnách zůstane základem našeho energetického mixu," řekl kancléř podle agentury DPA. Aby černé uhlí obstálo v konkurenci, musí být zvýhodněno subvencemi. Jak budou tyto podpory financovány, musí být rozhodnuto ještě letos, a "přidělovány budou v rámci férového partnerství", dodal Schröder. Hnědého uhlí je dlouhodobě dostatek a je cenově výhodné. Podle kancléře usiluje jeho vláda také o další zvýšení podílu elektřiny z obnovitelných zdrojů na 12,5 procenta. Alternativní energie jsou sice již dnes komerčně úspěšným odvětvím, na druhé straně se ale ekologický proud musí z dlouhodobého hlediska ekonomicky vyplatit. Výstavba ekologických zdrojů proto musí být napříště promyšlenější z hospodářského hlediska, uvedl Schröder. K požadavku energetických koncernů, aby nehledě na dohodnuté ukončení provozu jaderných elektráren v Německu do roku 2020 byla ponechána i možnost výroby energie z jádra, kancléř uvedl, že "politicky je otázka rozhodnuta" (zamítavě). "Nemá žádný smysl vracet se do minulosti," zdůraznil. V současnosti v Německu připadá z celkové výroby elektřiny 33 procent na jádro, 22 procent na černé uhlí a 29 procent na hnědé uhlí. Zbytek tvoří obnovitelné zdroje, především vodní elektrárny. Nehledě na nynější bezjadernou státní koncepci byl ve středu v Bavorsku v Garchingu u Mnichova spuštěn nový výzkumný reaktor FRM II. Má jít o nejsilnější zdroj neutronů na světě, energeticky má být využíván od srpna. Jeho výstavba stála 435 miliónů eur. Proti projektu se zvedl značný odpor, protože jako palivo používá obohacený uran zneužitelný k výrobě atomových bomb. Prosadit se jej nakonec podařilo jen díky tomu, že vedle vědeckých účelů jako jsou zkoušky materiálu umožňuje i léčebné procesy, například ozařování povrchových nádorů rychlými neutrony nebo vývoj radiofarmaceutických léčiv. Výstavbu reaktoru podporovala především v Bavorsku vládnoucí Křesťanskosociální unie (CSU). "Spuštěním FRM II jsme se zařadili do mezinárodní ligy mistrů a budeme mít směrodatný podíl i v mezinárodním jaderném výzkumu,L prohlásil v zahajovacím vystoupení v Garchingu předseda CSU, zemský premiér Edmund Stoiber.


Egymást érik a rakétacsapások, hadgyakorlat és felkészülés a nukleáris balesetre - képek

Frissülő képgaléria az orosz-ukrán háború 176. napján.


Uhelné elektrárny jsou na historickém minimu

Podíl uhlí na výrobě elektřiny v Česku poklesl poprvé pod padesát procent Byznys– Podíl uhlí na výrobě elektřiny v Česku poklesl poprvé pod padesát procent. Naopak se zvýšil podíl obnovitelných zdrojů, především bioplynu. Ukazuje to bilance Českého statistického úřadu za prvních osm měsíců roku 2013. Náhrada z Temelína, slunce a bioplynu Ještě v roce 2000 zajišťovaly uhelné elektrárny přes 70 procent dodávek elektřiny. Pod šedesát procent se snížil podíl uhlí v roce 2005 díky tomu, že Jaderná elektrárna Temelín najela na plný provoz. Další pokles elektřiny z uhlí akceleroval po roce 2010, kdy nastal boom obnovitelných zdrojů. Letošní nárůst obnovitelných zdrojů zajistily zčásti tradiční vodní elektrárny, které využily toho, že v první polovině roku víc pršelo. Nejrychleji, o plných sedmdesát procent, ovšem vyrostla výroba elektřiny v bioplynových stanicích. Bioplynové stanice vyrobily v prvních osmi měsících minulého roku 824 tisíc megawatthodin elektřiny, od letošního ledna do srpna už dodaly do sítě 1,4 milionu megawatthodin. Bioplynové stanice se dnes podílejí na výrobě elektřiny 2,5 procenta, přiblížily se tak výkonu slunečních elektráren. Z obnovitelných zdrojů pochází celkem 12 procent české elektřiny. Byznys roku 2013 Z dostupných dat je zřejmé, že výroba v bioplynových stanicích překoná výkon slunečních elektráren už v příštím roce. Masivní investice do solárních parků skončily v roce 2010, největší boom bioplynu ovšem probíhá právě letos. Jen v prvních šesti měsících roku 2013 bylo zapojeno do sítě 66 bioplynových stanic s průměrným výkonem jeden megawatt. Státní příslib vyšších výkupních cen za elektřinu z obnovitelných zdrojů končí prvním lednem 2014, připojování dalších stanic tedy může nabrat koncem roku na rychlosti. Ovšem i v letech 2014 a 2015 mohou získat výhodný tarif stanice, jejichž podporu přislíbilo ministerstvo průmyslu v minulých letech. Růst investic do bioplynu připomíná solární boom před rokem 2011. Výroba v bioplynových stanicích se po roce 2010 zvyšuje každoročně o 60–70 procent a celkově za poslední tři roky vyrostla čtyřikrát. Ve srovnání se slunečními elektrárnami zapojovanými do roku 2010 dostávají bioplynové stanice jen třetinovou podporu. Jejich výkon však v příštím roce přesáhne dodávky elektřiny ze solárních panelů, provozovatelé slunečních elektráren navíc musí vracet část zisků v solární dani, která se od příštího roku sníží ze současných šesti na dvě miliardy. Podpora elektřiny ze slunce dosáhne v příštích dvaceti letech podle Energetického regulačního úřadu 500 miliard. Z dostupných údajů vyplývá, že bioplynové stanice získají od státu nejméně polovinu této částky. Petr Holub


Poiar vo fínskej jadrovej elektrárni nikoho neohrozil

HELSINKI 7. júna (SITA/AP) - Poiar vo fínskej jadrovej elektrárni vyradil z prevádzky jeden z reaktorov, poda bezpenostných technikov vak nedolo k úniku radiácie, ani k ohrozeniu pracovníkov i ivotného ... HELSINKI 7. júna (SITA/AP) - Poiar vo fínskej jadrovej elektrárni vyradil z prevádzky jeden z reaktorov, poda bezpenostných technikov vak nedolo k úniku radiácie, ani k ohrozeniu pracovníkov i ivotného prostredia. Malý poiar loiska na turbíne sa podarilo "rýchlo eliminova pomocou runého hasiaceho prístroja," uviedol operaný riadite elektrárne v Olkiluoto Reijo Sundell.SkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamouSkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamou "Poiar bol malého rozsahu a zasiahol oblas pribline 1 centimeter tvorcový, no pre istotu sme reaktor okamite odstavili," povedal Sundell. "Poiar je vdy mimoriadnou udalosou, preto chceme zisti jeho príinu. Nikto nebol ohrozený," ubezpeil a dodal, e odstávka reaktora zrejme potrvá niekoko hodín. Olkiluoto, leiace 250 kilometrov severozápadne od Helsínk, má dva 860-megawattové reaktory. Zárove sa tu buduje alia atómová elektráre -1 600-megawattový reaktor, ktorého spustenie do prevádzky sa oakáva v roku 2011. Okrem Olkiluota má Fínsko dva 500-megawattové reaktory v meste Loviisa, 90 kilometrov na východ od Helsínk. Tieto zariadenia spolu pokrývajú viac ako tvrtinu fínskej produkcie elektrickej energie.


Škoda JS dodá ČEZu kontejnery na vyhořelé palivo za 4 miliardy korun

Plzeňská Škoda JS dodá ČEZu 58 kontejnerů na vyhořelé jaderné palivo, které sama vyvinula. Zakázka pro Temelín za 4 miliardy korun je rozvržena až do roku 2035. Potvrdil to generální ředitel Škody Josef Perlík, podle kterého se jedná o úspěch.„Je to velmi dlouhodobý kontrakt, který na první pohled vypadá extra lukrativně. Čtyři miliardy je obrovská suma peněž. Je to velmi velký úspěch, protože je to vlastní design,“ prohlásil Perlík.„Na druhou stranu je to dlouhodobá smlouva, neznamená to automaticky, že s naší výrobou v reaktorové hale jsme tím vyřešili vytíženost na tak dlouhou dobu. Musíme se ještě hodně otáčet, abychom doplnili tu výrobu o další věci.“Podniku loni vzrostly tržby na 3 a půl miliardy korun a dosáhl zisku 108 milionů korun. Zaměstnává více než tisíc pracovníků a kromě kontrol a udržování jaderných elektráren dodává například zařízení pro elektrárny na Slovensku, na Ukrajině, v Maďarsku, Švédsku, Finsku nebo v Kazachstánu.


EÚ pomôe Ukrajine vybudova systém na predchádzanie jadrovým nehodám

Kyjev 21. júna (TASR) - Európska únia pomôe Ukrajine zriadisystém, vaka ktorému bude v budúcnosti moné predís alebo zvládnupotenciálnu hrozbu ... Kyjev 21. júna (TASR) - Európska únia pomôe Ukrajine zriadi systém, vaka ktorému bude v budúcnosti moné predís alebo zvládnu potenciálnu hrozbu jadrových nehôd. éf delegácie Európskej komisie na Ukrajine Norbert Jousten a ukrajinský minister ivotného prostredia Serhij Kurykin uviedli, e systém u bol podrobený poetným testom a oskoro bude funkný. Systém nazývaný RODOS u intalovali v siedmich európskych krajinách a testovanie sa uskutonilo na Slovensku, v Posku a Maarsku, uvádza sa vo vyhlásení Európskej únie.SkryVypnú reklamuSkryVypnú reklamuSkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamouSkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamou Ukrajina má u v súasnosti systém na monitorovanie rádioaktivity. V roku 1986 dolo na Ukrajine k najniivejej katastrofe v histórii civilného vyuívania jadrovej energie. Po výbuchu v ernobyskej elektrárni sa rádioaktívny mrak rozíril na vekú as európskeho územia. ernoby v roku 2000 definitívne uzavreli, demontáne práce vak ete pokraujú. Na Ukrajine sú v prevádzke ete alie tyri jadrové elektrárne.


Ruská agrese na Ukrajině způsobuje hrozbu jaderné bezpečnosti, zdůrazňoval za státy EU Lipavský

Jaderné velmoci i mezinárodní pozorovatelé se schází na mezinárodní konferenci o jaderném zabezpečení. Pořádá ji Mezinárodní agentura pro atomovou energii (MAAE), své zastoupení na ní má třeba ruská delegace a Rosatom. Mezi stánky se proplétá i český ministr zahraničí Jan Lipavský (Piráti), který na zahájení promluvil také jménem států Evropské unie.„Určitě to není o tom, že já bych vyhledával kontakt s ruskými diplomaty,“ zdůraznil šéf diplomacie pro iROZHLAS.cz a Radiožurnál. Dodal nicméně, že i přes více než dva roky trvající agresi vůči Ukrajině zůstává Rusko platným členem řady mezinárodních organizací a podle toho k tomu je nutné přistupovat.Lipavský tento moment využil po svém: při projevu ke stovkám delegací v sále neopomněl připomenout, kdo je v konfliktu agresor a kdo oběť. „Ruská agresivní válka proti Ukrajině způsobuje bezprecedentní hrozbu jaderné bezpečnosti,“ řekl.„EU znovu vyzývá Ruskou federaci, aby ukončila nezákonné zabírání ukrajinské Záporožské jaderné elektrárny a stáhla se z celého území Ukrajiny v rámci mezinárodně uznaných hranic,“ pronesl jménem unijní sedmadvacítky český ministr.Účast na konferenci o jaderném zabezpečení zahájil Lipavský schůzkou s generálním ředitelem MAAE Rafaelem Grossim. Hovořili spolu především o působení mezinárodní agentury v Záporoží. Jejím primárním cílem je na území jaderné elektrárny monitorovat situaci.„Přítomnost této mezinárodní organizace v Záporoží nám dává určitou míru jistoty, že se nestanou incidenty, které by byly nevratné, které by byly poškozující. Určitě to vytváří tlak i na Rusko, aby se v tom zařízení choval odpovědněji. Zároveň to snižuje šanci toho, že například dojde k různým provokacím nebo k dalším útokům na zařízení, které je takto monitorované,“ popsal šéf české diplomacie.Generální ředitel Grossipřed dvěma měsíci jednaltaké s ruským prezidentem Vladimirem Putinem a šéfem ruské státní energetické firmy Rosatom Dmitrijem Lichačovem o situaci v ukrajinské Záporožské jaderné elektrárně.Sešli se v Soči. Grossi to následně na tiskové konferenci hodnotil jako velmi intenzivní a vyčerpávající pracovní jednání s ruskými představiteli. Bylo to setkání po dlouhé době. S Putinem se naposledy setkal v říjnu 2022.Kromě do Ruska cestoval šéf MAAE Grossi na začátku února na Ukrajinu. Při své návštěvě v Kyjevě varoval, že bezpečnost Záporožské jaderné elektrárny zůstává křehká.Také on tento aspektreflektovalna konferenci ve Vídni. Při pohledu do sálu se stovkami delegátů hovořil o tom, že je nutné věnovat pozornost zvýšeným opatřením na udržení jaderné bezpečnosti.S ohledem na dění v Záporožské elektrárně je to nyní právě Rusko, které koná, tuto oblast destabilizuje. „Rusko se snaží nabourat velmi intenzivně nabourat mezinárodní řád se svými spojenci – se Severní Koreou, s Íránem,“ varoval Lipavský. Je proto podle něj důležité, aby mezinárodní společenství dodávalo dostatečnou váhu organizacím jako právě MAAE, tak jim stěžovalo činit další kroky.Konference se koná bezprostředně potragické události, kdy spadla helikoptéra s čelními představiteli Íránu. K islámské zemi směřovaly kondolence všech zúčastněných. Přesto nezůstal opomenut podstatný fakt, že i ona má co dočinění s jadernou bezpečnostní hrozbou.„Situace opravdu není jednoduchá. Ať už je to Írán, který má široký program obohacování jaderného materiálu potenciálně využitelného pro výrobu atomové zbraně, nebo Rusko, které vytváří velmi nebezpečný precedent tím, že okupuje jadernu elektrárnu v Evropě,“ zmínil Lipavský pro iROZHLAS.cz a Radiožurnál.Česko nedávno hostilo v Praze jednání, které se neslo v duchu desetibodového mírového plánu ukrajinského prezidenta Volodymyra Zelenského. Česká diplomacie je v otázce jaderné bezpečnosti aktivním hráčem, kdy spolu s Francií, se Švédskem nebo Japonskem tvoří tzv. první pracovní skupinu.„Z Prahy konkrétně vypadl scénář k tomu, jak bychom mohli postupovat v případě osvobození Záporoží,“ poznamenal Lipavský.


Konec města duchů. Domy u Černobylu mají už jen 10 let

V ukrajinské Pripjati od roku 1986 nikdo nežije, úřady ho chtějí srovnat se zemí Kyjev-Ukrajinskéměsto Pripjať stojící v zóně uzavřené po jaderném výbuchu velektrárněČernobyl zarůstá lesem a budovy se bortí. Odborníci dávají Pripjati posledních deset let života, než bude pochována pod troskami odstřelených budov. Zprávu o tom přinesla ukrajinská agentura Unian. Domy neobydlené od jaderné exploze v dubnu 1986 jsou v havarijním stavu. Praskliny ve zdech jsou způsobeny povětrnostními podmínkami a střídáním teplot v různých ročních obdobích. I přístup pracovníků ochranné zóny do budov je z bezpečnostních důvodů omezený.  "Velká část budov bude nakonec srovnána se zemí," tvrdí zástupce správy zakázané zóny. Nápad udělat z města muzeum je podle něj nereálný. V budovách je více radiace než venku a kvůli jejich špatnému stavu by muzeum dlouho nefungovalo. Město Pripjať se stavělo od roku 1970 a přezdívalo se mu "město mladých" pro nízký věkový průměr obyvatelstva, zaměstnaného převážně v jaderné elektrárně Černobyl. V době havárie tam žilo téměř 50 000 lidí. Nyní bývá Pripjať označována za "město duchů". Foto: Jak se žije po Černobylu SouvisejícíFOTO: Jak se žije posledním šesti obyvatelům běloruské vesnice poblíž Černobylu20 fotografií


Stabilizálták a fukusimai reaktorokat

Fontos mérföldkőhöz értek a márciusi természeti katasztrófában helyreállíthatatlan sérüléseket szenvedő, fukusimai erőművel kapcsolatos munkálatok. A hatóságok bejelentették, hogy a három sérült reaktorban sikerült elérni a hideg leállás állapotát. A munka oroszlánrésze azonban még hátravan. Kövesse az Indexet Facebookon is! 280 nap telt elazóta, hogy egy 9-es erősségű földrengés megbénította a japán Fukusima Dai Icsi atomerőművet, majd a földmozgást követő szökőár javíthatatlan sérüléseket okozott benne. A rengést még komolyabb probléma nélkül kibírták a rendszerek, azonban a kisvártatva érkező, tízméteresnél is nagyobb hullámok elsodorták a sérült reaktorokat hűtéséhez az energiát adó tartalék dízelgenerátorokat, ráadásul a hátrahagyott pusztítás az egyre súlyosbodó üzemzavar kezelését is ellehetetlenítette. Ennek következtében a több rektorban felgyűlő hidrogén berobbant, a hat reaktormag közül az 1-es teljesen, a 2-es és a 3-as részlegesen leolvadt. A környezetet ért sugárszennyezéssúlyos volt, mert bár a megemelkedett sugárzás mértéke elmaradt a 1986-os csernobili erőmű-katasztrófáétól, hónapokig terhelte a környezetet. Az elmúlt kilenc hónapban a fukusimai erőművet működtető Tepco szakértőivel együttműködő szakemberek azondolgoztak, hogy ismét irányításuk alá vonják az elszabadult reaktorokat, és ez a pénteki bejelentés alapján most végre sikerült is. A hideg leállás egy olyan állapot, ahol a fűtőanyagban már nem tapasztalható reakció, és a reaktor hűtővize is tartósan 95 Celsius-fok alatt marad – a japán miniszterelnök úgy fogalmazott, hogy ezen állapot elérésével, a sérült reaktorok állapotának stabilizálásával végre sikerült elhárítani a veszélyt. „Habár történhetnek váratlan események is, alacsonyan lehet tartani a sugárzás szintjét az erőmű területén” – közölte Noda. Persze az erőmű környékén még rengeteg a tennivaló: tíz évbe telhet a sérült fűtőanyagok helyzetének rendezése, és még a legóvatosabb becslések szerint is 30 év és 100 milliárd dollár kell a fukusimai erőmű teljes elbontásához, illetve a környezet helyreállításához. A szennyeződést 2 500 négyzetkilométernyi területen kell eltakarítani, ez durván Nógrád megye méretével egyezik meg. Szivárgás, sugárzás A jelenlegi állapot tehát végre lehetővé tesz i, hogy már a következő lépéseken is lehessen gondolkozni. Az erőmű lebontásáért felelős bizottságot vezető Jamana Hadzsimu szerint főleg azért bizonytalan még az előttünk álló időszak programja, mert mégaz sem teljesen tisztázott, hogy milyen állapotban van az erőmű belseje (az ő szavaival élve „azt sem tudjuk, mi van odabent”). A teljesen leolvadt 1-es reaktorral kapcsolatban például még nagy a találgatás, a kapott adatok alapján az sem lehetetlen, hogy a reaktor a hermetikus védőépület acél falát átégetve valahol az azt körbevevő betonkoszorúban állt meg – de ez sem teljesen biztos. A kiégett érzékelők és a sugárzás miatt megközelíthetetlen helyszíneket csak számítógépes szimulációk, adattöredékek és becslések alapján próbálják felmérni a szakemberek. A leginkább szembetűnő gond jelenleg a létesítményből folyamatosan szivárgó, radioaktív izotópokkal fertőzött hűtővíz – havonta nagyjából egy ötvenméteres versenymedencényi folyadék tűnik így el. A rések egy részét már megtalálták, de egy 9-es erősségű földrengés jó eséllyel számtalan láthatatlan repedést is létrehozott, ahol a reaktor hűtése miatt keringetett víz bőven elszivároghat, és az erőművet keresztül-kasul behálózó, több száz kilométeres csőrendszert is át kell majd vizsgálni ahhoz, hogy minden problémát elhárítsanak. A robotokon nem múlik Ez azonban nem olyan egyszerű, hiszen a Fukusima Dai Icsi területén még számos helyen túl erős a sugárzás ahhoz, hogy embereket küldjenek be. Ilyenkor kap nagy szerepet a Quince nevű robot, amiből összesen hat van a szakembereknek. A leginkább vidám százlábúra emlékeztető, 154 ezer dolláros robotnak nincs ugyan emelőkarja, és forrasztani sem tud, viszont kiválóan küzdi le a lépcsőket, így juttatva el a rá szerelt kamerát az emberi munkaerő és az egyszerűbb robotok által megközelíthetetlen helyekre is. Az üzemi területen uralkodó állapotokra jól jellemző, hogy október huszadikán a 2-es sorszámú Quince-et is ki kellett menteni: a távirányítást biztosító, 500 méter hosszú kábel akadt be egy erősen sugárfertőzött területen, és a szorult helyzeten csak egy másik robot helyszínre vezénylése segített. Az erőműben keletkezett repedések egy része a reaktorházak olyan részein is lehet, amiket valószínűleg a robotoknak csak egy új generációja tud majd megtalálni. A vízzel elárasztott területeken a hibák javítása azonban nem pusztán Quince továbbfejlesztésén múlnak, a végső felderítésen után kell majd egy olyan ragasztó is, ami ennyire sugárzó környezetben sem mállik szét. Ha ez megvan, már csak azt kell kitalálni, hogyan juttatják el a megoldás két, egyelőre még nem létező komponensét az alkalmazási helyre – a hatalmas sugárzás miatt ugyanis emberek még sokáig nem mehetnek az érzékeny területek közelébe. 5 könyvTöbb mint 600 meghökkentő, érdekes és tanulságos történet! Kövesse az Indexet Facebookon is!


Niemiecki wywiad: Irak wkrótce zagrozi Europie

Według informacji niemieckiego wywiaduzagranicznego BND, Irak za 5-6 lat może zbudować bombęatomową. Najnowszy raport wywiadowczy na ten tematomawiają niemieckie gazety "Die Welt" i "Der Tagesspiegel". Według informacji niemieckiego wywiaduzagranicznego BND, Irak za 5-6 lat może zbudować bombęatomową. Najnowszy raport wywiadowczy na ten tematomawiają niemieckie gazety "Die Welt" i "Der Tagesspiegel".Zachodnie wywiady, w tym niemiecki, od miesięcy obserwują wzmożone prace w irackiej fabryce atomowej w Al Qaim. Reżim Saddama Husajna za pomocą sieci firm na całym świecie kupuje urządzenia do budowy broni jądrowej, na przykład aparaturę do magnetyzacji, specjalne pompy oraz grafitowe wymienniki ciepła.Irak wznowił też produkcję broni chemicznej i bakteriologicznej. Dysponuje specjalistami, a pieniądze na odbudowę fabryk pochodzą z eksportu ropy naftowej. Mimo międzynarodowego embarga, kraj ten potajemnie sprzedaje ropę do Turcji, Jordanii, Dubaju i Syrii.Niemiecki wywiad dysponuje informacjami o pracach nad nowymi rakietami do przenoszenia broni atomowej, biologicznej i chemicznej. Irak odbudował już instalacje, zniszczone podczas wojny w Zatoce Perskiej. Budowane rakiety - Al Samud na paliwo ciekłe oraz Ababil na paliwo stałe - mają zasięg 150 kilometrów.Zdaniem niemieckich ekspertów, Irak w ciągu paru lat zbuduje rakietę o zasięgu 3 tysięcy kilometrów i zagrozi Europie. (mp)


Lesný poiar ohrozoval jadrovú elektráre v panielsku

Tarragona 11. apríla (TASR) - Lesný poiar na severovýchode panielska prinútil v noci na dnes tamojí Úrad pre jadrovú bezpenos (CSN) k vyhláseniu ... Tarragona 11. apríla (TASR) - Lesný poiar na severovýchode panielska prinútil v noci na dnes tamojí Úrad pre jadrovú bezpenos (CSN) k vyhláseniu poplachu v súvislosti s priblíením sa plameov jadrovej elektrárni Vandellós nealeko Tarragony.SkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamouSkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamou Hasiským útvarom sa podarilo nakoniec postup plameov zastavi ete pred uzavretým pásmom okolo JE. Alarm tak mohli zrui. Poda informácií panielskeho rozhlasu poiar zniil viac ako 1200 hektárov zalesneného územia. Dva kempingy boli z preventívnych dôvodov evakuované, dianicu a elezninú tra, ktoré vedú cez postihnutú oblas, doasne uzavreli. 3 le juh


Vypúanie rádioaktívnej vody vo Fukuime zastavili

Elektrárenská spolonos TEPCO v nedeu zastavila vypúanie nízko rádioaktívnej vody z pokodenej jadrovej elektrárne Fukuima-I do mora. TOKIO. Oznámil to dnes predstavite spolonosti, ktorá prevádzkuje elektráre, pokodenú marcovým zemetrasením a cunami. TEPCO vypustilo do mora takmer 10.400 ton nízko rádioaktívnej vody, ktorá v objekte ostala po cunami.SkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamouSkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamou Do vyprázdnených nádrí by sa tak mala erpa vysoko kontaminovaná voda z objektu pokodeného reaktora. K oznámeniu dolo v ase rastúcich obáv susednej íny a Junej Kórey z rozírenia radiácie z Fukuimy-I. Prezident spolonosti TEPCO Masataka imizu sa dnes stretol s vládou prefektúry Fukuima. Ospravedlnil sa pritom uom v regióne za pokraujúce problémy v elektrárni od zemetrasenia a cunami z 11. marca, ktoré vyradili z prevádzky chladiaci systém, o viedlo k explóziám a úniku radiácie. imizu (66) sa neobjavil na verejnosti od tlaovej konferencie z 13. marca a elil za to tvrdej kritike. Guvernér Fukuimy Juhei Sato sa so éfom TEPCO odmietol stretnú. Japonskej spolonosti Tokyo Electric Power (TEPCO) hrozí, e v obchodnom roku 2011/12 bude musie vyleni mimoriadne náklady vo výke 2 bilióny jenov (16,36 miliardy eur) na kompenzácie obyvateov z oblastí v okolí pokodenej jadrovej elektrárne Fukuima-I. Uviedla to vo svojej túdii americká banka JP Morgan. Japonská vláda musela pre únik radiácie zo zemetrasením a následnými cunami zasiahnutej elektrárne evakuova udí ijúcich v okruhu 20 km. Navye dnes oznámila, e opusti domovy by mali aj alí udia. Poda vládneho vyhlásenia by tak mali do mesiaca urobi obyvatelia ijúci v okruhu väom ne 30 km od Fukuimy.


Az orosz Állami Duma elnöke elmondta, minek kell történnie, hogy Oroszország atomcsapást indítson

Az ukrajnai háború kezdete óta téma a közvéleményben, hogy vajon mikor adja ki a parancsot az atomfegyverek élesítésére. A csapás súlyos következményekkel járna, s ezzel úgy tűnik tisztában van az Állami Duma elnöke is.
Vjacseszlav Volodin aKP rádióbanadott interjút csütörtökön, amikor újságírói kérdésre tiszta vizet öntött a pohárba: Oroszország csak akkor indít nukleáris csapást, ha előtte az országukat atomtámadás éri. (A legfrissebb hírek itt) – Ha atomcsapást kapunk, akkor válaszolunk. Ez csak a védelem keretein belül valósul meg– mondta Volodin, emlékeztetve arra, hogy az egyetlen ország, amely atomfegyvert használt korábban, az Amerikai Egyesült Államok volt. – Tőlük mindent elvárhatsz. Elfoglalták és lebombázták a békés városokat, Hirosimát és Nagaszakit. A koncepciójukban ez szerepel: a megelőző támadás joga. Félnünk kell tőlük. Ami az Orosz Föderációt illeti, mi csak a támadásra való reagálással élünk– zárta Volodin. (kp.ru)


Toshiba se chce zbavit ztrátového jaderného byznysu Westinghouse

Japonský konglomerát Toshiba zvažuje prodej většinového podílu v americké jaderné divizi Westinghouse, která nevydělává. S odkazem na prohlášení prezidenta Toshiby Satoši Tsunakawy to v úterý napsal server BBC. Toshiba, známá především jako výrobce elektroniky, koupila Westinghouse v roce 2006. Od roku 2013 ale jaderná divize nevydělává. Částečně kvůli dopadu jaderné havárie ve Fukušimě z roku 2011, ale i kvůli navýšení nákladů Westinghouse u projektů jaderných elektráren v USA. Minulý měsíc Toshiba oznámila odpis hodnoty amerických jaderných aktiv 6,3 miliardy dolarů. Jaderná divize zřejmě stáhne do ztráty celou společnost. Toshiba kvůli neshodám s auditory podruhé odložila zveřejnění výsledků na 11. dubna. Podle některých analytiků situace ohrožuje budoucnost firmy, píše BBC. „Pracujeme na tom, aby se společnosti podařilo vrátit ke stabilnímu růstu ve finančních rocích 2018 a 2019,“ řekl prezident Tsunakawa. Agentura Reuters uvedla, že ačkoliv má Westinghouse cenné technologie, kvůli vysokým nákladům na projekty v americké Georgii a Jižní Karolíně nebude snadné najít kupce. Toshiba si podle zdrojů agentury už najala i bankrotové právníky. Šéf Toshiby se ale otázkám ohledně možného bankrotu Westinghouse vyhnul. Zdůraznil, že problémové projekty tvoří jen menší část byznysu divize. „Zhruba 80 procent tržeb Westinghouse tvoří stabilní byznys kolem dodávek služeb a jaderného paliva, myslím, že i to se bude zvažovat,“ dodal. Současné problémy Westinghouse podle některých snižují šance, že se firma bude ucházet o výstavbu nových jaderných bloků v Česku. Westinghouse se předtím účastnil tendru na dostavbu Temelína, který ale ČEZ v roce 2014 zrušil.


Orbán Viktor üzenete: Zelenszkij és Putyin „nagyfiú, és tudja, mit kell tenni”

Orbán arra a kérdésre, hogy elítéli az oroszok ukrajnai invázióját, kitérő választ adott, ahogy arról sem beszélt, miként alakulhat kapcsolata a jövőben Vlagyimir Putyinnal.
Orbán Viktor miniszterelnök Beregsurányban értékelte a magyar–ukrán határon kialakult menekülthelyzetet és elsősorban arról beszélt, hogy a mostani háborúban a a megoldás az ukránok és az oroszok – de főleg az utóbbiak – kezében van, a békének pedig továbbra sincs alternatívája. Minden cikk, kép, videó, információ az ukrajnai háborúról itt! A magyar kormányfő a tájékoztatóját azzal kezdte, hogy a határon keresztül érkező menekültek gyorsan találtak szállást, sőt sokan már munkát is. A miniszterelnök szerint a magyarokon és az ukránokon kívül sok a harmadik országbeli menekült is, jellemzően ösztöndíjas diákok Ukrajnából, akik kénytelenek voltak megszakítani a tanulmányaikat. „Őket beengedjük, és a nagykövetségükkel kötött megállapodás alapján Budapestről hazamehetnek, akik pedig úgy döntenek, hogy nem akarják elveszteni az eddigi tanulmányi éveiket, azokkal megállapodunk, és ha akarják, magyarországi egyetemen is befejezhetik a tanulmányaikat. Szóval próbálkozunk, segítünk mindennel, szállás van egyelőre, ellátás van, munkalehetőség is lesz, a diákoknak van iskola, vannak tolmácsaink. A körülményekhez képest a dolgok gördülékenyen mennek. De hát a helyzet megoldásának kulcsa nem Magyarország kezében van, hanem odaát. Mi csak segíteni tudunk a bajbajutottakon, de a helyzetüket megoldani nem tudjuk.” Orbán Viktor arra a kérdésre, hogy a háború kitörése óta beszélt-e már az ukrán vagy az orosz elnökkel, ezt mondta: Az oroszokkal a külügyminiszter tartja a kapcsolatot, az ukránokkal úgyszintén. Beszéltünk magas rangú orosz és ukrán tisztségviselőkkel miniszteri szinten is, de én senkivel sem beszéltem személyesen a háború kitörése óta. Hogy mikor fogok? Amikor a szükség úgy hozza. Ez nem presztízskérdés, amikor beszélni kell, akkor beszélünk, amikor cselekedni kell, akkor cselekszünk, amikor tárgyalni kell, akkor tárgyalunk, amikor pedig hallgatni kell, akkor hallgatunk. Arra a kérdésre, mennyire reális az, hogy Paks 2. megépüljön, a miniszterelnök kerek perec kijelentette. „Teljesen. Paks 2. megépül. (...) Paks 2-re szüksége vagy Magyarországnak és a magyar embereknek. Paks 2 nélkül az iparunk is versenyképtelenebb lenne, a családok rezsiköltsége is magasabb lenne, semmi okunk arra, hogy megváltoztassuk a korábbi terveinket, nincs is ilyen szándékunk.” A BBC újságírójának kérdésére Orbán az válaszolta,Zelenszkijnek és Putyinnak sem üzenne semmit, mert szerinte a két vezető „nagyfiú, és tudja, mit kell tenni”, nem igénylik a tanácsát.Ő csak azt kívánja, hogy legyen béke és egyedül a menekülőknek akart üzenni, még pedig azt, hogy Magyarország jó barátja Ukrajnának, és az ukránok számíthatnak ránk. Egy ír újságíró megjegyezte Orbánnak, hogy most máshogy viszonyul az országba érkező menekültekhez, mint 2015-ben, erre a miniszterelnök azt mondta, mi nem a „kényelmes nyugaton”, hanem itt, a „nehézségek közepén” élünk évszázadok óta. Meg tudjuk különböztetni a migránst a menekülttől. Nem véletlen, hogy erre a két fogalomra két különböző szó van a magyar nyelvben. A migránsoknak stop, a menekülteknek: Ti megkaptok minden segítséget. Orbán arra a kérdésre, hogy elítéli az oroszok ukrajnai invázióját, kitérő választ adott: „Megpróbálunk teret adni a tárgyalásokhoz, mert ami most folyik, az háború, és a háborúnak csakis tárgyalásokkal lehet véget vetni. Ez azonban nem az európai vezetőkön múlik, és nem is a magyar miniszterelnökön, hanem az ukránokon és az oroszokon, alapvetően az oroszokon. A legtöbb, amit tehetünk, hogy elősegítjük a tárgyalások létrejöttét és lefolytatását. Felajánlottuk, hogy mindketten jöjjenek el Budapestre tárgyalni. Ha kellünk nekik a békéhez, Magyarország készen áll, minket mindig megtalálnak.” Azzal kapcsolatban, hogy milyen lehet a jövőben a kapcsolata Putyinnal (a nyugati sajtó szerint egyébkéntaz orosz elnök a háború kirobbantásával elvesztette legfontosabb uniós szövetségesét Orbán személyében), ezt mondta: „Számomra csak egyetlen dilemma létezik: háború vagy béke. Mi azon most nem töprengünk, hogy mit hoz a jövő. Erre most nincs idő, most annak van itt az ideje, hogy elérjük a békét. Nem a háborút, hanem a békét.” (Index)


Egyre nagyobb gond a szmog Kínában

Kövesse az Indexet Facebookon is! Kapcsolódók (3) Ismét homályos, nyomasztó szürkeségre ébredtek a pekingiek szerdán, de a szmog nemcsak a fővárost terítette be, hanem az ország 1,3 millió négyzetkilométernyi területét – közölte a kínai média a környezetvédelmi tárca információi alapján. Az amerikai űrhivatal, a NASA által közzétett műholdas képeket kínai internetezők milliói nézték meg, csakúgy, mint az amerikai külképviselet mérési eredményeit és a hivatalos honlapokon szereplő adatokat. A PM2,5 mutató az Egészségügyi Világszervezet (WHO) által meghatározott egészségügyi határértéknek helyenként közel a 17-szerese volt. A környezetvédelmi minisztérium Peking, Tiencsin, Sicsiacsuang és Csinan várost a „komoly levegőszennyezettségű” kategóriába sorolta, de Vuhant és Csengtut is kiemelték. Az országos meteorológiai előrejelző központ bejelentette, hogy a jövőben a PM2,5 részecskeszennyezést is be fogja állítani a jelentéseibe. A fővárosi környezetvédelmi hivatal az immár negyedik hullámban megtelepedő szmog közvetlen okaként a légmozgás hiányát nevezte meg. A sűrű, ködös, párás szmog a közlekedésben is fennakadásokat okozott, a látótávolság helyenként 50 méterre csökkent, Hupej tartományban le kellett zárni egy autópályát, miután három autó rohant egymásba. Pekingben legkevesebb 50 légi járatot töröltek, Honan tartomány székhelyén, Csengcsouban 400 járatot nem, vagy csak késve indítottak. A pekingi közlekedést felügyelő hivatal bejelentette, hogy a „nagyon rossz” minősítésű levegőszennyeződés esetén a főváros az állami autók 30 százalékát nem engedik az utakra. A hatóság fényképekkel és videofelvételekkel igyekszik majd az ellenőrzést hatékonnyá tenni, a szabályszegőket büntetéssel fenyegetik. A világhálón széles körben vádolták meg a két nagy kínai olajvállalatot, amelyek a rossz minőségű nyersolaj legnagyobb felvásárlói a világon. Az online közösség szerint a levegőszennyező autók az európai és az amerikai szabvány alatti, magas kéntartalmú, gyenge finomítású üzemanyagot használnak. Az egyik érintett, a Sinopec olajvállalat szóvivője arra hívta fel a figyelmet, hogy az olaj csak részben oka az előállt helyzetnek, s közölte, hogy vállalatuk 2012 májusa óta az Euro V, vagyis a világ legszigorúbb szabványnak megfelelő üzemanyaggal látja el a fővárost. A Global Times című angol nyelvű napilapban Han Hsziao-ping szakértő úgy vélte, hogy a téli széntüzelés, és nem a gépjárművek kibocsátása a legnagyobb okozója a levegőszennyezésnek. Tavaly a főváros szénfogyasztása több mint 20 millió tonnával nőtt az előző évhez viszonyítva, s Han szerint a tendencia országos. Úgy vélte, az energiafelhasználás arányainak változtatása lenne a megoldás, vagyis a szén alternatíváiként a gáz és a nukleáris energia irányába kellene az országnak elmozdulni. A napokban a kínai miniszterelnök, Ven Csia-pao is megszólalt az ügyben, megállapítva, hogy az utóbbi időkben tapasztalt rossz levegőminőség károsan befolyásolta az emberek életét és egészségét, s ígéretet tett arra, hogy az ipari termelés struktúrájának kiigazításának felgyorsításával, az energiatakarékossággal és a károsanyag-kibocsátás csökkentésével javítani fognak a helyzeten. 5 könyvTöbb mint 600 meghökkentő, érdekes és tanulságos történet! Kövesse az Indexet Facebookon is!


Ruská superlo sa vrátila zo skúky: Najsilnejí adoborec ukázal silu

Ruský atómový adoborec Arktika, prezentovaný ako najsilnejí svojho druhu a symbol ambícií Moskvy vyui potenciál arktickej oblasti, sa v sobotu po dvojdovej skúobnej prevádzke vrátil do Petrohradu. Informovala o tom agentúra AFP. Obrovské plavidlo urené na prepravu skvapalneného zemného plynu z Arktídy má dku 173 metrov a výku 15 metrov.Poda staviteov Arktika dokáe bori ad s hrúbkou 2,8 metra.Rusi posilujú severské obchodné cesty: Atómové adoborce na udriavanie priechodnosti Rusi posilujú severské obchodné cesty: Atómové adoborce na udriavanie priechodnosti Plavba mala by testom funknosti a manévrovatenosti plavidla, uviedol poda AFP Mustafa Kaka, generálny riadite spolonosti Atomflot, ktorá prevádzkuje ruskú flotilu adoborcov.Lo na jadrový pohon pri svojej prvej plavbe pouívala ako palivo naftu.Jej záverené testy sú naplánované na marec a apríl, na pravidelné plavby sa vydá v máji. Arktika je súasou ruskej flotily adoborcov, ktorá má prispie k výraznému zvýeniu nákladnej dopravy pozd ruského arktického pobreia, a to celorone.Kompletizácia tejto flotily Rusku súasne uahí aj dodávku palív do juhovýchodnej Ázie. Rusko má toti vo výstavbe ete dve alie podobné lode - Ural a Sibir-, dodala AFP. Arktída má obrovské zásoby ropy a zemného plynu, o ktoré majú záujem Rusko a alie krajiny vrátane Spojených tátov, Kanady a Nórska.


Újabb hiba a fukusimai erőműben

Műszaki okok miatt nincs áram a Fukusima-1 atomerőmű 3-as és 4-es számú reaktorházában. Az áramszolgáltatás hiánya miatt leállt a hűtés a 3-as reaktor használt fűtőelemeit tároló medencében és az erőmű közös, ugyancsak a használt fűtőelemek tárolására használt medencéjében is. Leállt a sugárszennyezett vizet tisztító új berendezés is, a tisztítást tartalék szivattyúkkal folytatják. Az üzemeltető cég ígérte, hogy a hibát még pénteken elhárítják.
MTI


Az atomtámadás évfordulójára emlékeztek

Nemcsak a terror, az atomtámadás áldozatai és túlélői előtt kell tisztelettel adózni, hanem azok előtt is, akik a népek szabadságáért álltak ki - mondta a hirosimai atomtámadás 66. évfordulójára szervezett hajókiránduláson Budapesten Köteles György, a Magyar Békeszövetség elnöke. (MTI)


Vzhadom na vojnu na Ukrajine rastú obavy o zásoby energie: Poda Sulíka máme aj plán B

Odberatelia energií v tomto roku nemusia ma obavy o ich dodávky. Slovensko má energie v tomto roku zabezpeené, i u ide o ropu, plyn, alebo palivo pre jadrové elektrárne. Po rokovaní vlády to v stredu povedal minister hospodárstva Richard Sulík (SaS). "Na tento rok má Slovensko dodávky energií zabezpeené.Máme aj plán B v kadej jednej oblasti.Hovorím najmä o rope, o plyne a jadrovom palive," povedal Sulík. Problémy by poda neho Slovensko nemalo ma ani s dodávkami ierneho uhlia. Sulík u skôr informoval o prvej dodávke skvapalneného zemného plynu pre Slovensko tankerom, pri rope by Slovensko v prípade preruenia dodávok z Ruska mohlo vyui ropovod Adria. Dostatok jadrového paliva by zasa mala pokry potrebu krajiny v tomto roku utorková (1. 3.) letecká dodávka tohto paliva z Ruska. Rezort hospodárstva o monej diverzifikácii dodávok jadrového paliva rokoval s americkou firmou Westinghouse. "Hadáme rieenie, ktoré bude bezpené, stabilné. Vdy je dobré ma dvoch dodávateov," povedal minister, no dodal, e rieenie musí by aj ekonomicky výhodné.Vláda schvália opatrenia hospodárskej mobilizácie! o to znamená? Vláda schvália opatrenia hospodárskej mobilizácie! o to znamená?


Jádro i plyn jako zelené investice. Čeští politici oceňují návrh Evropské komise

Evropská komise chce zařadit jádro a zemní plyn na seznam zelených investic. K tomuto kroku vyzývalo dlouhodobě mimo jiné Česko. Čeští politici návrh oceňují. Podle premiéra Petra Fialy je to jeden z klíčů k energetické soběstačnosti. Unijní exekutiva hodlá dát investorům návod, do kterých technologií se vyplatí vložit peníze. Návrh předpokládá, že investice do jádra budou směřovat nejméně příštích dvacet let a do zemního plynu deset let. "Evropská komise vzala v potaz vědecké expertizy, současný technologický pokrok i to, že přechod (k čisté energetice) bude pro jednotlivé členské státy znamenat rozdílné výzvy. Komise si proto myslí, že zemní plyn a jádro sehrají roli jako nástroje v přechodu k budoucnosti založené převážně na obnovitelných zdrojích," píše se v tiskové zprávě. Komise dá podle návrhu zelený status těm novým jaderným blokům, které získají povolení pro stavbu nejpozději v roce 2045. PodleHospodářských novinby to Česku umožnilo postavit nové bloky jaderných elektráren Dukovany či Temelín. Podle premiéra Petra Fialy (ODS) je návrh Evropské komise dobrý signál, je to jeden z klíčů k energetické soběstačnosti. "Navržený materiál je dobrý signál. Uděláme vše pro to, abychom pro Českou republiku tuto agendu dotáhli do úspěšného konce," uvedl premiér Fiala. Podle ministryně životního prostředí Anny Hubáčkové (KDU-ČSL) možnost využít jádro a plyn po přechodné období jako náhradu uhlí umožní České republice postupně přejít na klimaticky čisté zdroje. Návrh vítají i další politici, včetně bývalého premiéra Andreje Babiše (ANO) a ministra průmyslu a obchodu v jeho vládě Karla Havlíčka (za ANO) nebo předsedkyně Sněmovny Markéty Pekarové Adamové (TOP 09). Česko k zařazení jádra a zemního plynu mezi zelené investice dlouhodobě vyzývalo. Babiš řekl, že předsedkyně Evropské komise Ursula von der Leyenová na poslední Evropské radě slíbila, že jádro a zemní plyn budou na seznam i přes odpor Německa a Rakouska zařazeny. Rozhodnutí proto přivítal. "Je to věc, která je pro nás důležitá. Není možné, aby jádro a plyn byly energie, které by nikdo nechtěl financovat. To by pro nás byla katastrofa," řekl Babiš. I Adamová připomněla, že o takové rozhodnutí Česká republika dlouho usilovala. "Současná vláda v této věci sdílela postoj i s vládou předchozí, tudíž pokud k tomu skutečně Evropská komise přistoupí, lze to vnímat jako náš úspěch," sdělila. "Rozvoj jak jaderné energetiky, tak i obnovitelných zdrojů je pro Česko cestou, jak snížit vypouštění emisí a zmírnit náš neblahý dopad na oteplování planety," dodala. Postup, o kterém informoval list Financial Times, považuje za racionální také vicepremiér a ministr vnitra Vít Rakušan (STAN). Podle předsedy Pirátů a místopředsedy vlády Ivana Bartoše i jeho strana považuje za smysluplné, aby k dosažení cílů dekarbonizace bylo jádro uznáno jako bezemisní zdroj a plyn jako přechodný zdroj. "Obdobně s tím počítá i koaliční smlouva a programové prohlášení," napsal Bartoš. Podle předsedy opoziční SPD Tomia Okamury jeho hnutí prosazuje zařazení jádra a zemního plynu mezi obnovitelné zdroje. "Tato nerozhodnost vedení Evropské unie ukazuje jejich nekoncepčnost a neodbornost," řekl. Potvrzuje se podle něj varování SPD a prezidenta Miloše Zemana "před šíleným plánem Evropské unie s názvem Green Deal". Ten podle něj způsobuje zdražování energií. "Řada odborníků považuje Green Deal za energetickou sebevraždu Evropy," dodal. Lepší příslib si Fialova vláda nemohla na Nový rok přát, komentoval informaci hlavní ekonom Trinity Bank a člen Národní ekonomické rady vlády (NERV) Lukáš Kovanda. Pokud budou investice do energetiky založené na jádru a plynu považovány za udržitelné, banky by neměly mít problém s jejich financováním a pojišťovny s pojišťováním, podotkl. "Bez toho je například investice do jaderné energetiky extrémně riziková, což představuje fatální problém pro hospodářství typu českého, jež se bez jádra ve svém energetickém mixu do budoucna obejde jen těžko," dodal.


Kicsoda valójában az iráni elnökválasztás nagy esélyese, Maszúd Peszeskján?

Irán egyetlen reformpárti jelöltje a viszonylagos homályból a legtöbb szavazatot szerezte meg az iráni elnökválasztás első fordulójában. Kövesse az Indexet Facebookon is! A 69 éves Peszeskján jó szereplése sokakat meglepett június végén, amikor a konzervatív tábor három jelöltjével mérettette meg magát, akik mind a múlt hónapban helikopter-balesetben elhunyt néhai elnök, Ebráhím Ráíszi megüresedett pozíciójáértküzdöttek. Peszeskján több mint 10,4 millió szavazatotgyűjtöttössze (42,5%), míg a második helyen az ultrakonzervatív egykori nukleáris tárgyaló, Szaid Dzsalíli végzett több mint 9,4 millió szavazattal (38,7%). Ők ketten fognak szembenézni egymással július 5-én, amikor is megtartják a választás második fordulóját. A voksolásra a gázai háború miatt felfokozott regionális feszültségek, az iráni nukleáris program miatti nézeteltérések és a szankciók által sújtott gazdaság okán kialakult belső elégedetlenség közepette kerül sor. Reformista jelölt Maszúd Peszeskjánt a reformista jelöltek közé sorolják az iráni politikai színtéren, ami több tényezőből adódik. Politikai karrierje során következetesen a reformok előmozdításán dolgozott, ami jelentősen megkülönbözteti a konzervatív táborral szemben, éppen úgy, mint jelenlegi politikai riválisától is. Az iráni reformisták a merev politikai és vallási struktúrák átalakítására törekszenek, támogatva a társadalmi szabadságot, az emberi jogok tiszteletben tartását, valamint a nyitottabb külpolitikát. Ezenfelül Irán fő reformer koalíciója is Peszeskján mögé sorakozott fel. Mohamed Hátámi és a mérsékelt Haszan Roháni korábbi elnökök szintén az ő támogatásáról nyilatkoztak. Milyen változásokat hozhat Peszeskján győzelme? Esetleges győzelme jelentős módosulásokat hozhat Irán bel- és külpolitikájában, valamint az ország nemzetközi kapcsolatai terén. Valószínűleg a gazdaságpolitika átalakítását is érintené, ami miatt nagyobb hangsúlyt fektetne az infláció csökkentésére, a munkanélküliség mérséklésére, valamintkitartamellett, hogy Iránnak meg kell nyitnia kapuit a külföldi befektetések előtt, hogy elérje a 8 százalékos növekedési célt. Továbbá a társadalmi és politikai szabadságjogok terén is változások történhetnek, mivel Peszeskján az eddiginyilatkozataialapján nyitottnak tűnik az olyan reformok bevezetése iránt, amelyek nagyobb szabadságot és részvételt biztosítanak a polgároknak a politikai folyamatokban. Emellett az emberi jogok tiszteletben tartása is javulhat, különös tekintettel a nők és kisebbségek helyzetére. Ez utóbbival kapcsolatban elmondható, hogy már többször felszólalt a kisebbségi jogok védelmében, ami miatt kritikusai azzal vádolták, hogy támogatja az iráni azeriek nacionalista törekvéseit. Ő azonban konzekvensen tagadta a vádakat. Győzelme a külpolitikában is új irányvonalat eredményezhet. Valószínű, hogy javítani kívánja a nyugati országokkal és fontosabb szervezetekkel való viszonyt, különösen az Egyesült Államokkal és az Európai Unióval. Ez magában foglalhatja a nukleáris megállapodás újratárgyalását és a szankciók enyhítésére irányuló erőfeszítéseket. A regionális politikában pedig Peszeskján pragmatikusabb megközelítést alkalmazhat, amelynek célja a feszültségek csökkentése és a diplomáciai kapcsolatok erősítése a térségbeli országokkal, mint például Szaúd-Arábia és az Öböl-menti államok. Az olyan regionális konfliktusokban, mint a szíriai és jemeni háborúk, inkább a diplomáciai megoldásokra helyezheti a hangsúlyt a katonai beavatkozás helyett. Peszeskján életútja Maszúd Peszeskján az iráni politikai és társadalmi élet egyik jelentős alakja, akinek munkássága nagy hatással volt a perzsa állam egészségügyi rendszerének fejlődésére és a reformista politikai irányvonal előrehaladására. 1954. szeptember 29-én született Mahábád városában, a Nyugat-Azerbajdzsánnak nevezett északnyugati tartományban. A politikában eltöltött több mint 20 év ellenére elkerülték a korrupciós vádak, és nem keveredett semmilyen politikai botrányba. Folyékonyan beszél kurdul és azeriül. Orvosként végzett, az 1980–1988-as iraki–iráni háborúban már orvosként szolgált. A háború után szívsebészetre szakosodott. 1993-banegy autóbalesetbenelvesztettefeleségét és egyik gyermekét. Soha nem nősült újra,hárommegmaradt gyermekét – két fiát és egy lányát – egyedül nevelte fel. A 69 éves férfi a tudományos életben is dolgozott, 1994 és 1999 között a Tabríz Orvostudományi Egyetem vezetője volt. Röviddel az egyetem elhagyása után kezdett politizálni, majd 2000-ben Teheránba költözött, hogy Mohamed Hátámi akkori elnök kormányának egészségügyi miniszterhelyettese, majd 2001-től egészségügyi minisztere legyen. Két évvel később a parlament sikertelenül próbálta felelősségre vonni a világbanki hitel rossz felhasználása, valamint állítólagos kudarcai miatt. 2016 és 2020 között – amikor a mérsékeltek és a reformisták irányították a törvényhozást – Peszeskján a parlament egyik alelnöke volt. 2013-ban indult az elnökválasztáson, de nem járt sikerrel. 2021-ben újra szerencsét próbált, de az Őrök Tanácsa eltiltotta a választáson való részvételtől. Az év elején aztmondta, Hámenei beavatkozása biztosította, hogy ne tiltsák el az indulástól a 2024-es parlamenti választásokon. Az előző kormány bírálója Több fronton is bírálta az előző iráni kormányt. Elsősorban az infláció kezelését és a gazdasági irányvonalat kritizálta, mivel szerinte ezek nem voltak koherensek és hatékonyak, továbbá elmaradt a külföldi befektetések ösztönzése, ami hátráltatta a gazdasági növekedést. Kiemelte a korrupcióval szembeni fellépés hiányát, amely szerinte akadályozta a tisztességes kormányzást és az átláthatóságot. Peszeskján szintén bírálta a jövedelmi egyenlőtlenségek növekedését, a szociális igazságosság hiányát, valamint a nők és fiatalok jogainak elhanyagolását. Továbbá a volt egészségügyi miniszterbíráltaaz iszlám köztársaság hidzsábpolitikáját, és 2023-ban arra figyelmeztetett, hogy az csak a vallás gyűlöletére buzdítja az embereket. A legutóbbi kampányban fenntartotta álláspontját, és azt mondta, hogy „ellenzünk minden erőszakos és embertelen magatartást bárkivel, különösen nővéreinkkel és lányainkkal szemben, és nem engedjük meg, hogy ezek megtörténjenek” – mondta. Az ajatollah által kijelölt utat kell követni A reformista jelölt a szankciók enyhítéséért cserébe a Teherán nukleáris tevékenységének visszaszorítását célzó egyezmény újraélesztését képzeli el annak érdekében, hogy Irán kitörjön az elszigeteltségből. Ha sikerül feloldani a szankciókat, az embereknek könnyebb lesz az életük, míg a szankciók folytatása megkeseríti az emberek életét” –mondtaegyik televíziós interjújában. Emellett nyitottságát fejezte ki a Nyugattal folytatott tárgyalásokra, és korábban bírálta a más országok, köztük az Egyesült Államok elleni uszítást. Azonban Peszeskján az iszlám köztársaság alapelvei mellett is felszólalt, és ragaszkodik ahhoz, hogy az Ali Hámenei ajatollah legfelsőbb vezető által meghatározott politikát kövesse, aminek végrehajtásához győzelme esetén is ragaszkodnia kell. A szerző a Neumann János Egyetem Eurázsia Központ és a Migrációkutató Intézet vezető kutatója. (Borítókép:Maszúd Peszeskján iráni elnökjelölt egy kampányrendezvényen Teheránban, Iránban 2024. július 3-án. Fotó: Majid Asgaripour / Reuters) Kövesse az Indexet Facebookon is!