Orbán: Legnagyobb erény, ha az ember tudja, hol a helye

Kövesse az Indexet Facebookon is! Oroszország elnökének látogatása mindig megtiszteltetés számunkra – kezdte Orbán sajtótájékoztatóját az orosz elnökkel való találkozó után. A magyar kormányfő szerint hosszú és sikeres tárgyalásokon vannak túl, ahol gazdasági kérdések voltak a középpontban. Orbán szerint oroszellenes politika lett a divat Magyarország "nyílt és transzparens" viszonyra törekszik Oroszországgal, és minden évben egyszer áttekintik a kapcsolatot: tavaly Moszkvában, idén Budapesten. A vállalásokat Orbán szerint mindkét fél teljesítette, ezeket röviden fel is sorolt: Orbán szerint Magyarország gázellátása 2021-ig rendezett, ma pedig hozzáfogtak a 2021 utáni időszakról szóló megállapodás előkészítéséhez. A miniszterelnök szerint a nukleáris együttműködésben egyetlen nyitott kérdés van, ez viszont az Európai Unió hatásköre. Orbán azt mondta, az EU jóváhagyása a paksi bővítés engedélyezéséről meglesz, így idén előkészítési munkák, 2018-ban pedig tényleges kivitelezési munkák is megindulhatnak. Orbán ezután nyíltan bírálta az Európai Unió oroszpolitikáját: Nehéz nemzetközi környezetben értük el ezt a gazdasági eredményt, miközben oroszellenes politika vált divattá nyugaton. Szomorúan állapítom meg, hogy a két ország kereskedelmében tőlünk független okokból veszteség ért minket, 6,5 milliárd dollár" - mondta Orbán. Nem gazdasági problémákat nem lehet gazdasági eszközökkel kezelni – utalt az uniós szankciókra Orbán, aki szerint "nem lehet átvinni konfliktusokat a gazdaság területére", mert "annak mindenki megissza a levét". Orbán reméli, hogy hamarosan ez változni fog, és bízik a jó nemzetközi orosz együttműködésben, ami nélkül Magyarország nem tudja a lehetőségeket kiaknázni. Factcheck: hazugság a 6,5 milliárdos veszteség A magyar külügy elkezdett dobálózni ezzel az összeggel, hogy a szankciók feloldása mellett érvelhessen, csakhogy nem igaz, hogy Magyarországot ekkora kár érte. Ráadásul Magyarországot nem az uniós szankciók, hanem az orosz válaszszankciók sújtják, ezeket pedig Moszkva tudja feloldani, nem Brüsszel. A külkereskedelmi forgalom azonban nem elsősorban a szankciók miatt esett, hanem mert olcsóbb lett a gáz. 6,5 milliárdot pedig eleve azért nem bukhattunk volna két év alatt, a szankciók bevezetése óta, mert előtte az éves exportunk ennek az összegnek eleve csak a harmada-negyede volt az oroszok felé. Amagyar indoklás teljes cáfolatát itt lehet elolvasni. A Külgazdasági és Külügyminisztérium minderre ezt reagálta: "Az Önök állításaival szemben a magyar gazdaságot ért kár ennél (6,5 milliárd) nem kevesebb, sőt valamivel több. Mint korábban számtalanszor, így tegnapi sajtótájékoztatóján is arról beszélt Szijjártó Péter, hogy a szankciós politika nemcsak az orosz gazdaság teljesítményét befolyásolja, hanem a vele szoros kapcsolatban lévő volt szovjet tagköztársaságok gazdaságainak teljesítményét is. Ha a 2013-as még szankciók nélküli évet vesszük alapul, azt láthatjuk, hogy Oroszországba és a volt szovjet tagköztársaságokba 2016-tal bezárólag a KSH adatai alapján az áruexportunk 6,685,755,238 dollárral, a szolgáltatásexportunk 18,799,000 dollárral esett vissza, az összveszteség tehát 6,704,554,238 dollár. Ez a bevétel magyar vállalkozásoknak hiányzik. A Külgazdasági és Külügyminisztérium – mint azt a miniszter szintén elmondta – a magyar érdekeket tartja szem előtt, a magyar vállalkozásokat segíteni akarjuk, a magyar munkahelyek megtartásában vagyunk érdekeltek és nem azok elvesztésében. Éppen ezért a szankciós politikát politikailag eredménytelennek, gazdaságilag károsnak ítéljük, függetlenül attól, hogy mások a szankciós politika által okozott gazdasági károk jelentőségét bagatellizálni próbálják." Kulturális témában kötött megállapodások is teljesültek, mondta a kormányfő, aki ösztöndíjprogramokról és a magyarországi ortodox templomok felújítási programjáról is beszélt. A beruházások között megemlítette, hogy "az elnök úrral kötött megállapodásnak megfelelően" magyar élelmiszeripari beruházások történtek az elmúlt két évben Oroszországban, a jövőben pedig a magyar "vízipari komplexum" szeretne ott befektetni, már persze akkor, ha megállja a helyét a versenyben. Orbán azzal folytatta, hogy "az európai unióban nyílt viták zajlanak számos külpolitikai kérdésben", de miután "geopolitikai kérdésekben más dimenzióban mozog Oroszország és Magyarország", ezek a témák Orbán szerint inkább Putyinra tartoznak. Az orosz-magyar kapcsolatokból mindenesetre "mindent megmentettünk és megvédtünk" abból, amit lehetséges, mondta Orbán, aki szerint ha a világ egyszer végre visszatér a normális viszonyokhoz - azaz feloldják a szankciókat -, akkor az orosz piacon Magyarország jó pozícióból fog indulni. Putyin örül, hogy egyre több magyar tanul oroszul Orbán után következett Vlagyimir Putyin, aki megköszönte a meghívást. "Átnéztük a kérdések teljes spektrumát. Energetikai együttműködésről állapodtunk meg, gáz és energetikai területen" – kezdte Putyin, majd sajnálkozott, hogy az utóbbi három év során a kétoldalú áruforgalom volumene majdnem felére csökkent, ahogy a beruházások is csökkentek. "Ez a helyzet senkit nem elégíthet ki", éppen ezért tárgyaltak arról, hogyan lehetne a kölcsönös áruforgalmat és befektetéseket fejleszteni. "Nagy figyelmet fordítunk a paksi atomerőmű két új blokkjának építésére", fogott hozzá az orosz elnök a fontosabb témákhoz. A 12 milliárd euróba kerülő új blokk lehetővé teszi, hogy a duplájára emelkedjen a villamos teljesítmény, és tízezer új munkahely lesz ebből. Putyin beszélt a MOL-ról is, amely szerinte Nyugat-Szibériában eredményesen vesz részt az oroszországi olajmezők kiaknázásában, 590 ezer tonna olajat hoz fel a magyar cég oroszországi leányvállalata, és tervezi a kitermelés növelését. "Orosz technológiával épült a metró, tervek vannak közös vagonépítésre, hogy azokat harmadik országba exportálhassák" - tért ki a másik nagy hazai orosz projektre. A kulturális, oktatási együttműködésben kiemelte Putyin az orosz nyelv tanításának terjedését, amiért köszönetet is mondott, illetve hálás azért is, hogy Magyarország az orosz egyházi intézmények felújításához segítséget nyújt. "Megvitattuk a kelet-ukrajnai és a szíriai helyzetet, megállapítottuk, hogy egyesítenünk kell erőinket a terrorizmussal szemben" - fejezte be beszámolóját Putyin, aki a menekültválságra is kitért. Arról beszélt, hogy a politikai helyzet rendezése a Közel-Keleten hozzájárul majd ahhoz, hogy a migrációs nyomás ne legyen olyan súlyos Európában. Orbán szerint erény, ha tudjuk, hol a helyünk A közös sajtótájékoztató végén még a korábbiakhoz képest is alig kérdezhettek az újságírók, mindkét fél a saját állami-félállami propagandamédiájának adott rá lehetőséget. Az MTV Orbántól azt kérdezte, hogyan látja a nemzetközi tér változása után a két ország együttműködési lehetőségét, amir a kormányfő érdekes választ adott. Oroszország és Magyarország geopolitikai, külpolitikai, katonai (...) kérdésekben más dimenzióban mozog. A legnagyobb erények közé tartozik a fejemben, ha az ember tudja, hol a helye – mondott valami olyasmit Orbán, ami Kovács László hírhedt "merjünk kicsik lenni"-jére igencsak hasonlít. A magyar miniszterelnök szerint ezért olyan célt kell kitűzni, hogy tudja az ember, mik a lehetőségei. Orbán szerint a magyarok például Szíriában ahhoz tudnak kapcsolódni, "amihez értünk", vagyis a keresztények védelméhez. Mindez videón: Azt mindannyian érezzük a bőrünkön, benne van a levegőben, hogy a világ egy jelentős átrendeződés folyamatában van. - folytatta Orbán, aki szerint az átrendeződés kedvezőbb feltételeket teremt az európai-orosz és abban a magyar-orosz együttműködésnek. "Remélem, hogy létrejön az európai béke alapfeltétele", folytatta, ami szerinte egy kiegyensúlyozott kapcsolat Európa és Oroszország között. Hazaárulásból hirtelen nemzeti érdek lett Az origo az északi áramlatról és a paksi hitel újratárgyalásáról kérdezett. Utóbbiról sok pletyka keringett az elmúlt hónapokban, felmerült, hogy a 10 milliárdos orosz bankhitelt a magyar kormány esetleg nyugati forrásokkal váltaná ki. Orbán azonban kijelentette, hogy a hitelkiváltás nem szerepelt a napirenden. Bár sokat javult Magyarország gazdasági helyzete, de nekünk van egy megállapodásunk Oroszországgal, ez egy jó megállapodás, és ezt nem akarjuk kockáztatni - mondta Orbán, aki kicsit még gúnyolódott is a beruházás csúszásán: Milyen atomerőmű az, amiről mindenki beszél, de még senki sem látta, egy kapavágás nem történt? Azért nyitva is hagyta a kérdést, és arról beszélt, a pénzügyi kérdéseket később elő lehet venni, de most nincs napirenden. "Ami a gázszállítás kérdését illeti, nem tudjuk elkerülni azt a kérdést, mennyire stabil az Ukrajnán át érkező gázszállítás" – folytatta Orbán a másik kérdésre reagálva. "Ezért mi mindig is érdekeltek voltunk abban, hogy diverzifikáljuk a forrásokat és a szállítást", azonban "sajnos a Déli Áramlatot az Európai Unió megakadályozta, most tetszhalott állapotban van". Apró érdekesség, hogy még ellenzéki vezetőként ezt a projektet kvázi hazaárulásnak tartotta, most viszont már "mi örülnénk a legjobban, ha ez feltámadna", mert ez magyar érdek Orbán szerint. Ezután Putyin is reagált a gázról szóló kérdésre: "Ami az Északi Áramlat II-t illeti, Magyarországnak van technikai lehetősége, hogy akár Ausztrián, akár Szlovákián keresztül gázt kaphasson". Putyin szerint ugyanakkor nem tűztek ki semmi olyan célt, hogy ne Ukrajnán keresztül szállítsanak, nincs ilyen politikai terv, a gazdasági szükségszerűséget kell nézni. "Az orosz gáz száz százalékosan meg fog érkezni a magyar piacra" - zárta rövidre a témát az orosz elnök. Ezután a hitelkiváltásról szóló kérdésre válaszul megpendítette, hogy nem hogy lepasszolná Oroszország másnak a finanszírozást, hanem annak maradék részét is átvállalná. 12 ezer milliárd euróba kerül a paksi projekt, ebből 10 ezer milliárdot orosz forrásból finanszíroznának, csakhogy Putyin felvetette Orbánnak, hogy Oroszország a teljes 12 milliárdos költséget is állná. Erről azonban majd később kell tárgyalni. Putyin: Ukrán oligarchák finanszírozták Clintont Az Izvesztyija kérdezhetett elsőként az orosz médiából, ők azt tudakolták Putyintól, hogy miért most, ebben az időszakban lángolt fel a konfliktus a Donbasszban. És Orbán véleményére is kíváncsiak voltak. Látszott, Putyin ennél a kérdésnél érezte magát a legjobban elemében. Szerinte az ukrán fél provokálta ki múlt hét pénteken a konfliktust, amikor harci cselekmények indultak, majd vasárnap az önkéntes ukrán egységek elfoglaltak olyan állásokat, ahonnan utána őket szépen kiverték. Putyin szerint mindennek az oka az, hogy az ukrán vezetésnek most pénzre van szüksége. Ezt legjobban az EU-tól, Európa országaiból, Amerikától és nemzetközi intézményekből sajtolhatja ki úgy, hogy egy agresszió sértettjeként fordul hozzájuk - válaszolta. Putyin szerint "azt is tudni", hogy az amerikai elnökválasztási kampány során egyértelműen állást foglalt Ukrajna az egyik jelölt - Hillary Clinton, de őt Putyin nem nevezte meg - mellett, akit szerinte "ukrán oligarchák finanszíroztak" is. Most pedig az elnökválasztás számukra kedvezőtlen kimenetele után rákényszerült Ukrajna, hogy kiszélesítse a konfliktust. Az orosz elnök harmadik okként a donbasszi konfliktusra azt említette, hogy szerinte a gazdaságpolitika és szociális politika csődöt mondott Ukrajnában, egyre népszerűbb az ellenzék, és az ukrán kormány őket próbálja valahogy elhallgattatni. Ezt pedig sokkal könnyebb úgy, ha fellángol egy konfliktus. Putyin szerint a mai ukrán hatalom egyáltalán nem készül a minszki megállapodások betartására, sőt keresi az okot rá, hogy azt visszamondhassa. Azzal fejezte be, hogy ők azonban nem fogják ezt hagyni. Orbán semmitmondóan reagált az ukrán kérdésre, azt taglalta, hogy szerinte be kell tartani a minszki megállapodást, csak így lesz béke. De azért oda is szúrt kijevnek, amikor megemlítette, hogy a minszki megállapodás számos olyan belső refoprmot is tartalmaz, ami például jogokat garantál az ukrajnai magyar kisebbségnek, ennek állásával pedig nem mindenütt elégedett Orbán. Nyugi, lesz gáz Az utolsó kérdést az Oroszország 1 tévécsatorna tette fel, több konkrétumot akartak hallani az energetikai együttműködésről. Orbán kikerülte a kérdést, szerinte a lényeg az, hogy az orosz nyersanyag eljusson Magyarországra, minden más technikai természetű. Magyarország, akármi is történik, meg fogja kapni az ország működtetéséhez szükséges nyersanyagokat mondta, hozzátéve, hogy a Déli Áramlat terve "rajtunk kívül áll", a török áramlat fejlesztése érdekli Magyarországot, az Északi Áramlat pedig érdeke az országnak, ha épp nincs más megoldás. Orbán szerint míg Magyarország kiépítette a gázvezetékek kapcsolódásait és kapacitásait Horvátország és Románia felé is, hogy lehessen reverz szállítás is, csakhogy az EU ezt ott nem tette meg, így "Magyarország a déli irányból energiablokk alatt áll". Ezért tartja fontosnak, hogy Putyin garantálja, hogy akár "kacskaringós úton is", de Magyarország mindenképpen hozzájut az energiájához. "A diverzifikáció jó dolog, de ha csak mi csináljuk, más ország nem, marad sajnos az egyoldalú kapcsolat" - fejezte be Orbán. Putyin pedig azzal zárta a kérdést, és magát a sajtótájékoztatót is, hogy Magyarország biztos, megbízható és fizetőképes partner. "Ezek depolitizált kérdések, színtiszta gazdasági szükségszerűségi kérdések", a gázszállítás esetében pedig minden útvonalat el tud képzelni. Független magyar és orosz orgánumok nem kérdezhettek, nyugatiak végképp nem. Újságírói kérdésekre még a két évvel ezelőtti Putyin-látogatáshoz képest is alig volt lehetőség. Borítókép: Ajpek Orsi / Index. Moszkva kamuzott Putyin tavalyi útjáról, hogy nyilvánosan megalázza a magyar vezetést, a Roszatom-komisszár pedig a magyar külügy háta mögött Debrecenbe vitte volna az elnököt. Belenéztünk a a Kreml titkos politikai machinációinak világába, ahol politikai vállalkozók díszpolgári címet intéznek. Próbálok tanulni, mondta Orbán a focival mókázó bölcs orosz elnöknek. "Putyin diktátor, Orbán a mintájára építi a félelem rendszerét" - fáklyákkal tüntetett a Momentum. Kövesse az Indexet Facebookon is!


Německo by se bez ruského plynu obešlo. Nebylo by to ale snadné, řekl německý ministr hospodářství

Německo by se dokázalo obejít bez dodávek ruského zemního plynu. Nebylo by to však snadné. V rozhovoru s rozhlasovou stanicí Deutschlandfunk ve středu to řekl ministr hospodářství Robert Habeck.Největší evropská ekonomika je nyní závislá na dodávkách ruského plynárenského gigantu Gazprom, připomíná agentura Bloomberg. Poptávka po plynu patrně poroste, protože Berlín postupně ukončuje výrobu elektřiny v jaderných a uhelných elektrárnách. Norsko, které je druhým dodavatelem suroviny, již těží plyn na plný výkon a Německo nemá terminál potřebný k dovážení zkapalněného zemního plynu (LNG).„Německo se uzavřením jaderných a uhelných elektráren střelilo do nohy,“ konstatoval Tim Partridge, který ve společnosti DB Group Europe vede oddělení obchodování s energiemi. Země se podle něj stává zranitelnou, když produkce obnovitelných zdrojů klesá a zemního plynu je nedostatek, což tlačí na růst cen, jako tomu bylo v loňském roce.„Existuje možnost, že Německo získá dostatek plynu a dostatek zdrojů mimo dovoz ruského plynu,“ řekl ve středu v rozhlase Habeck. Německo by podle něj mohlo uspokojit své energetické potřeby a výpadek v dodávkách „kompenzovat“ jinými zdroji a dodavateli energie.Německý kancléř Olaf Scholz v úterý kvůli eskalaci napětí na Ukrajině fakticky zmrazil schvalování kontroverzního ruského plynovodu Nord Stream 2 do Německa. Habeck varoval před „přílišnými spekulacemi“ a uvedl, že energetické vazby s Ruskem přežily i předchozí krize. Uvedl také, že zastavení procesu certifikace plynovodu Nord Stream 2 neznamená, že je projekt nadobro zrušen.Německo postupně odstavuje zbývající jaderné reaktory a uhelné elektrárny. Země se v roce 2011 po neštěstí v japonské jaderné elektrárně Fukušima rozhodla opustit jadernou energetiku. Zvýšení spotřeby plynu by mohlo pomoci tuto mezeru zaplnit. To je však v rozporu se snahou omezit závislost na Rusku a na fosilních palivech obecně. Plány na zahájení dovozu zkapalněného zemního plynu narážejí na četné překážky.Dovoz LNG „nikdy nebude stačit k tomu, aby plně nahradil ruský plyn“, řekl ekonom Hans van Cleef z banky ABN Ambro. „Možná ho trochu nahradí, ovšem při delším a větším využíváním uhelných elektráren, ale to je samozřejmě v rozporu s klimatickými cíli,“ dodal.


Vo védskej jadrovej elektrárni opä odstavili reaktor

tokholm 3. februára (TASR) - Vo védskej jadrovej elektrárni Forsmark prilo dnes opätovne k mimoriadnej situácii. Kvôli bezpenostným nedostatkom museli ... tokholm 3. februára (TASR) - Vo védskej jadrovej elektrárni Forsmark prilo dnes opätovne k mimoriadnej situácii. Kvôli bezpenostným nedostatkom museli zastavi výrobu elektrického prúdu v reaktore 1. O poruche informovalo vedenie elektrárne, patriacej pod védsky energetický koncern Vattenfall.SkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamouSkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamou Odstavenie reaktora súvisí pravdepodobne s uvonením gumových tesnení na vonkajej stene reaktora. Príinu poruchy bude potrebné dôkladne analyzova. Hovorca úradu pre jadrový dozor (Ski) odstavenie reaktora privítal. Toto rozhodnutie svedí o tom, e prevádzkovate elektrárne berie bezpenostné problémy váne. Reaktor 1, ktorý postavili pred 26 rokmi, odstavili kvôli vánej poruche aj v júli 2006 na dva mesiace. Technická obsluha vtedy zistila, e po elektrickom skrate nenaskoili okamite automaticky dva núdzové agregáty, ktoré sa mali postara o bezpený chod reaktora. O prácu obsluného personálu v elektrárni Forsmark sa zaujíma aj védska prokuratúra, ktorá kompetentných pracovníkov podozrieva z nedbanlivosti pri zásahu bezprostredne po poruche. Chýba aj odpove na otázku, aké dôsledky pre bezpenos elektrárne mohol ma skrat, ktorý nastal 25. júla. 3 j ed


Magický moment príde sám

eský fotograf VÁCLAV VAK dokumentuje súasný ivot v oblasti ernobya, za o získal druhú cenu v súai Czech Press Photo 2005 v kategórii Príroda  a ivotné ... Václav Vak sa venuje dokumentárnej fotografii, okrem ernobya fotil aj územia postihnuté výbuchom chemickej továrne v indickom Bhopále. FOTO SME - MIRKA CIBULKOVÁ eský fotograf VÁCLAV VAK dokumentuje súasný ivot v oblasti ernobya, za o získal druhú cenu v súai Czech Press Photo 2005 v kategórii Príroda a ivotné prostredie. Výstava jeho fotografií je v týchto doch v Univerzitnej kninici v Bratislave, organizuje ju obianske zdruenie Za Matku Zem pri príleitosti 20. výroia ernobyskej havárie.SkryVypnú reklamuSkryVypnú reklamuSkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamouSkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamou V minulosti ste pracovali ako urnalista, dnes ako fotograf. Zameriavate sa na sprostredkovanie reality. Ako vemi je pre vás dôleitá pravdivos? "Pravdivos je jeden z hlavných imperatívov fotografa. Niekedy si lovek praje, aby sa na scéne nieo udialo, aby sa niekto obrátil, urobil krok, pohol rukou. To vetko je nesprávne. lovek musí ticho aka, a ten magický moment príde sám. Fotografia sa nedá znásilni." História reportánej fotografie je plná slávnych mien. Je medzi nimi niekto, koho tvorbu obdivujete? "Mám rád Roberta Capu a Wernera Bischofa. Z novích fotografov ma najviac osluje James Nachtway a tie Antonín Kratochvíl, obidvaja z humanisticky orientovanej fotoagentúry VII." Fotografovanie udského utrpenia vyaduje vea odhodlania. Akí udia sú tí, o sa tejto práci venujú? "o fotograf, to iná osobnos, iný prístup. Niektorí vojnoví fotografovia sú poriadne drsní, ale pod týmto povrchom sú to väinou nesmierne citliví udia. Ako seizmograf." V eskej republike ste sa vaka fotografiám z ernobya stali známou osobnosou. V Bratislave vau výstavu v priestoroch Univerzity Komenského zamietol rektor a dekan Prírodovedeckej fakulty zas zamietol diskusiu s vami. Ako si vysvetujete takýto prístup? "Rozumiem tomu, ale je mi to úto. Jadrová energia je téma, ktorá rozdeuje spolonos nielen na Slovensku, ale i v esku. A ernoby je jej tieom. Ke niekto strái akademickú úrove, bojí sa, aby sa nedostal do problémov, ale kde inde by sa mal vies dialóg o kontroverzných problémoch, ke nie práve na akademickej pôde?" V minulosti boli informácie o ernobyli prísne tajné, zahmlievanie faktov je vak stále prítomné. Stretli ste sa s otvorenou cenzúrou? "V Bielorusku bol zatknutý profesor Bandaevskij krátko nato, ako zverejnil svoje výskumy o vplyve cézia 137 na zdravie detí. Nakoniec bol odsúdený na osem rokov za údajnú korupciu. Amnesty International ho vak uznala za väza svedomia a mnoho vedeckých organizácií na celom svete apelovalo za jeho prepustenie. To je vemi vána vec, evidentná snaha cenzurova pravdu o ernobyle." Väina vaich fotografií nesie príbeh a osud konkrétnych udí. Snaíte sa spozna tých, na ktorých mierite objektív? "Práve to mi pomáha. Snaím sa udí spozna skôr, ne ich fotím. Vypou si ich príbehy, vcíti sa do ich situácie. Niekedy si vak musím dáva pozor, aby som sa do toho nevloil privemi. Foti deti s rakovinou na onkologickej klinike bolo obzvlá aké. Boli vemi smutné. Snail som sa ich pri fotografovaní rozptýli, ale bolo mi pritom strane." V oblasti ernobya ste takmer stále vystavovaný radiácii. Aký má lovek v prostredí neviditeného ohrozenia pocit? "Nesmiete na to myslie. Zbláznili by ste sa. Vôbec neviem, o si o tom myslia udia, ktorí tam musia pracova. Vy prídete do ernobya na týde, na dva, maximálne na mesiac, ale oni tam pracujú celé roky." V komentároch asto pouívate pojem "bizarná krása". Ako by ste ju definovali? "Ke dnes prídete do ernobya, obklopí vás zvlátne ticho a smútok. A tie akási zvlátna krása. Je to majestát smrti. Ozvena dvadsa rokov starej tragédie tam skrátka stále vibruje vo vzduchu, ale musíte sa stíi, aby ste boli schopní ju zachyti. Neviem, i sa mi to podarilo, ale aspo som sa o to pokúsil." Divé kone Przewalského boli do uzavretej zóny okolo ernobya vysadené pred niekokými rokmi z Ukrajinského národného parku Askania Nova. Stádo sa vone pohybuje na ploche viac ako 3000 tvorcových km, preto je aké ich v zóne vôbec uvidie. Na obrázku sú kone v okamihu, ke "pózovali" pred havarovaným reaktorom (ernoby 2005). FOTO - VÁCLAV VAK Autor: LENKA KUKUROVÁ(Autorka je výtvarná kritika)


Raport: Iran zaprzestał prób z wirówkami kwestionowanych przez MAEA

Według raportu MAEA Iran zaprzestał testowania bardziej wydajnych wirówek stosowanych do wzbogacania uranu, do czego zobowiązał się podpisując w 2013 roku porozumienie z grupą 5+1 (USA, Francja, W. Brytania, Chiny, Rosja plus Niemcy). Międzynarodowa Agencja Energii Atomowej (MAEA) z siedzibą w Wiedniu podkreśla w raporcie, do którego dotarł w piątek Reuter, że wykorzystywanie nowoczesnych wirówek przez Iran było sprawą delikatną, ponieważ w razie uzyskania pozytywnych wyników kraj ten mógłby osiągnąć potencjalną zdolność do produkowania materiału niezbędnego do budowy bomby nuklearnej. Agencja atomowa Narodów Zjednoczonych w swym sprawozdaniu z listopada ub. roku podawała, że Iran uzyskał jeden z kilku nowych modeli akceleratorów, tzw. IR-5, co wywołało wśród specjalistów podejrzenia, iż może to stanowić naruszenie porozumienia z 2013 roku. MAEA przedstawiła jednak w czwartek wśród krajów członkowskich Agencji poufny dokument, z którego wynika, że IR-5 został wyłączony. "Wyłączenie (akceleratora) jest dodatkowym potwierdzeniem, że Iran podporządkowuje się Wspólnemu Planowi Działania" (porozumieniu z 2013 roku) - zauważa waszyngtoński instytut nauki i międzynarodowego bezpieczeństwa (ISIS), który uważnie obserwuje sprawy związane z irańskim programem nuklearnym. MAEA uznała 19 lutego, że Iran wypełnia swe zobowiązania do nieprodukowania wzbogaconego uranu o zawartości powyżej 5 proc. czystego pierwiastka i kontynuuje redukowanie posiadanych rezerw tego paliwa do 20 proc. stanu wyjściowego. Dokument wyjaśnia, że nie instalowano też żadnych nowych części w irańskim reaktorze ciężkiej wody i że Iran udostępnił kontrolerom dostęp do zakładów montażu wirówek. (PG)


Odchod Jörga Haidera z vrcholnej politiky je otázny

Londýn 18. februára (TASR) - Len vemi naivní udia skutoneuveria, e niekdají éf Slobodnej strany Rakúska (FPÖ) a korutánskyhajtman Jörg Haider ... Londýn 18. februára (TASR) - Len vemi naivní udia skutone uveria, e niekdají éf Slobodnej strany Rakúska (FPÖ) a korutánsky hajtman Jörg Haider to v politike definitívne vzdal, kontatujú dnes britské noviny Financial Times v lánku, v ktorom rozoberajú rozhodnutie rakúskeho politika odís z výslnia viedenskej politickej scény.SkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamouSkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamou Haider v piatok oznámil, e síce zostane a do konca funkného obdobia hajtmanom v Korutánsku, ale e sa s okamitou platnosou lúi s pôsobením v politike na celotátnej úrovni, vysvetuje denník. Financial Times v tejto súvislosti pripomínajú Haiderovu petíciu proti eskej jadrovej elektrárne Temelín. Táto petícia podmieuje vstup R do Európskej únie uzavretím Temelína. Bez povimnutia denníkom nezostalo ani napätie, ktoré rakúsky politik rozdúchava v esko-nemeckých vzahoch. "A v tom môe pokraova aj z pozície korutánskeho hajtmana," domnieva sa britský denník. "Aj naalej zostane srdcom i duou strany slobodných a vládnucu rakúsku koalíciu sa pokúsi zlikvidova v momente, ke mu bude najlepie vyhovova postavenie v priamej opozícii. Potom sa vráti na scénu v inej úlohe," uzatvárajú Financial Times.


"Wygląda potężnie. Ale to niczego nie zmienia". Ekspert do spraw polityki nuklearnej wyjaśnia, jakie szkody może wyrządzić rosyjski Oresznik

Od momentu, w którym rosyjska armia wystrzeliła w stronę Ukrainy potężny pocisk, pojawia się coraz więcej pytań i wątpliwości na jego temat. Prezydent Rosji Władimir Putin chwali się, że "nikt na świecie nie ma obecnie odpowiednika systemu rakietowego Oresznik". Czy faktycznie tak jest? O tym, co już wiadomo o nowej rakiecie, którą Rosjanie uderzyli w Dnieprze i jaką siłę rażenia ma Oresznik, opowiada ekspert ds. polityki nuklearnej Maksim Starczak. W czwartek 21 listopada Putin br. skomentował nieoczekiwanie rosyjską odpowiedźna serię ataków Sił Zbrojnych Ukrainy (SZU) na terytorium Rosji pociskami dalekiego zasięgu zachodniej produkcji. W szczególności mówił o ataku na przedsiębiorstwo Jużmasz w Dnieprze przez eksperymentalny system balistyczny Oresznik. Niewiele wiadomo o tej broni, poza słowami Putina. Rozmawialiśmy z Maksimem Starczakiem, ekspertem do spraw rosyjskiej polityki nuklearnej, pracownikiem naukowym Centrum Polityki Międzynarodowej i Obronnej na Queen's University w Kanadzie oraz korespondentem Defense News, o tym, jak Stany Zjednoczone zareagują na oświadczenia prezydenta Rosji i dlaczego nadal publicznie wypowiada on groźby pod adresem Zachodu. Władimir Putin powiedział, że Rosjauderzyła w fabrykę Jużmasz w Dnieprze rakietąOresznik.Co możemy o tym powiedzieć, biorąc pod uwagę, że wydaje się to być nowa broń?I jaka jest różnica między Oresznikiem a rakietą Rubież, którą, jak początkowo podał Kijów, miała wystrzelić Rosja? Pentagoni różni eksperci zgadzają się, że pocisk Oresznik jest tylko modyfikacją pocisku RS-26 Rubież. To wersja z 2010 r., która nigdy nie weszła do masowej produkcji. Rosja twierdziła, że [wystrzeliła] pocisk międzykontynentalny. Ale według zachodnich analityków to zamiennik pocisku średniego zasięgu RSD-10 Pioneer, co narusza traktat o pociskach rakietowych pośredniego i krótszego zasięgu z 1987 r., który obowiązywał w czasie jego opracowywania. Teraz usłyszeliśmy od Putina, że jest to pocisk "Oresznik"tego samego średniego zasięgu. Nie ma jednak żadnego dowodu [na te słowa]. Czy prawdą jest, jak twierdzi Putin, że pociskom o prędkości 10 Machów (2,5-3 km na s) nie można przeciwdziałać na poziomie obrony przeciwrakietowej i przeciwlotniczej? Po pierwsze nie wiemy, czy pocisk rzeczywiście jest w stanie osiągnąć taką prędkość — Kreml ma tendencję do przesadzania w takich sprawach. Po drugie, sama Moskwa może nie wiedzieć, czy system obrony przeciwrakietowej jest w stanie zniszczyć pocisk, czy nie. Bez testów lub faktycznych prób zestrzelenia są to bezpodstawne twierdzenia. Według Putina pocisk był "nienuklearny" — a więc może być nuklearny?Jeśli tak, to o jakiej skali zagrożenia mówimy?Czy możliwe jest oszacowanie, jaką moc teoretycznie mogłaby dostarczyć taka broń? Pocisk rakietowymoże oczywiście mieć głowicę nuklearną. Jeśli przypomnimy sobie Rubież, zakładano, że pocisk miał zasięg do sześciu tys. km i mógł przenosić cztery głowice nuklearne o szacowanym ładunku 0,3 megatony każda. W ataku na Dniepr [na filmie] widocznych było siedem eksplodujących głowic, ale prawdopodobnie było ich osiem. Jeśli założymy, że masa jest mniej więcej taka sama, otrzymamy 0,15 megatony na każdą głowicę. W przybliżeniu [to potencjalnie] dziesięć razy potężniejsze niż to, co spadło na Hiroszimę. Putin powiedział, że główną przyczyną obecnej eskalacji jest wycofanie się USA z traktatu RSMD [między ZSRR a Stanami Zjednoczonymi o likwidacji pocisków rakietowych średniego i krótszego zasięgu, który został podpisany przez Gorbaczowa i Reagana w 1987 r.] w 2019 r.Czy naprawdę można to interpretować jako krok w kierunku eskalacji z ich strony w tym momencie? Po wycofaniu się USA z traktatu ABM [o ograniczeniu systemów obrony przeciwrakietowej, który został podpisany w 1972 r. przez USA i ZSRR] i rozwoju programów rakietowych w różnych krajach, zwłaszcza w Chinach, wartość porozumień dla Rosji została utracona. Stany Zjednoczone podejrzewały Rosję o naruszenie traktatu i testowanie lądowych pocisków manewrujących o zasięgu ponad 500 km od 2008 r. Najpierw administracja [Baracka] Obamy próbowała rozwiązać tę kwestię z Moskwą na drodze dyplomatycznej, a następnie [Donald] Trump i jego zespół zaczęli domagać się egzekwowania traktatu — w przeciwnym razie USA wycofają się z niego. W odpowiedzi Moskwa oskarżyła również USA o to, że naziemny system Aegis Ashore może wystrzeliwać pociski średniego zasięgu. Nie osiągnąwszy niczego, w 2019 r. najpierw USA wycofały się z porozumienia, a następnie Rosja zawiesiła traktat. Myślę, że Rosja też chciała się wycofać i szukała do tego pretekstu. Traktat był dla niej niekorzystny ze względu na to, że miała słabsze siły konwencjonalne i była otoczona przez duże armie. Oświadczenia Putina są teraz tylko próbą przerzucenia odpowiedzialności. Czy uważasz, że fakt, iż Donald Trump był prezydentem USA w momencie wycofania się z traktatu RSMD, ma znaczenie?Czy twierdzenie Putina można interpretować jako apel już do nowej administracji USA, a nie do ustępującego gabinetu Bidena? Tak, jest prawdopodobne, że gdyby administracja była demokratyczna, USA nie opuściłyby traktatu. Ale to nie przeszkodziłoby Rosji w rozwijaniu programów rakietowych, a teraz usłyszelibyśmy od Putina, że uderzył w Dniepr nie rakietą średniego zasięgu, ale rakietą międzykontynentalną. I próbować udowodnić, że to nieprawda. Jest oczywiście mało prawdopodobne, aby Trump usłyszał to oświadczenie i zdał sobie sprawę, że konieczne są negocjacje. Raczej nabrał przekonania, że Rosja naprawdę narusza umowy i USA muszą nadrobić zaległości, a także zbudować i zademonstrować taki pocisk. — Jak, twoim zdaniem, mogą się teraz potoczyć wydarzenia?Czy jest szansa, że groźby Putina zostaną potraktowane poważnie iUSA na przykład cofną Kijowowi pozwolenie na wystrzeliwanie ATACMSw głąb terytorium Rosji?Czy też dalsza eskalacja jest postrzegana jako bardziej realistyczna opcja? Aby odniosło to skutek, muszą istnieć co najmniej setki takich pocisków. Póki co jest ich zaledwie kilka, w najlepszym wypadku kilkadziesiąt. Pocisk balistyczny (w niejądrowej konfiguracji hipersonicznej, jak powiedział Putin) i jego wystrzelenie są bardzo drogie, a szkody, które powoduje, są wielokrotnie tańsze. Skuteczność takich ataków jest niewielka, a szumu jest dużo. To właśnie efektu informacyjnego poszukuje Putin. Czy pamiętasz epizody takie jak przemówienie Putina w historii "zimnej" konfrontacji między ZSRR/Rosją a Zachodem?A może taka otwarta publiczna konfrontacja to nowy gatunek w polemikach nuklearnych?


iga loboval na stredoeurópskom fóre za jadrovú energiu

Je nevyhnutné, aby jadrová energetika bola neoddelitenou súasou európskeho nízkouhlíkového energetického konceptu. Uviedol to v pondelok v Bratislave v rámci Stredoeurópskej energetickej konferencie CEEC 2018 éf ministerstva hospodárstva Peter iga (Smer-SD). Slovenská republika práve vaka jadru poda neho dosahuje podiel nízkouhlíkových zdrojov na úrovni a 82%, sperspektívou alieho rastu. Znovu preto zdôrazujem potrebu akceptova zásadu technologickej neutrality, miery flexibility a slobodnej voby energetického mixu, ktorý sa musí opiera onárodné východiská a opotenciál krajiny, zdôrazniliga. Teí ma, e vjadrovej energetike máme vetky tyri krajiny Vyehradskej tvorky (V4) spolonú re. Vrámci V4 sme predovetkým vtejto oblasti dobrým príkladom regionálnej súdrnosti, dodal minister hospodárstvaSR.


V japonské elektrárně Fukušima se rozhořel nový požár

Sledujeme, jak se Japonsko potýká s následky zemětřesení a vln tsunami Tokio- Drama vjaponskéjaderné elektrárně Fukušima 1 se stupňuje. Po - v pořadí již třetí - explozi reaktoru, k níž došlo v úterý, experti poprvé přiznali, že situace je "velmi vážná". Z poškozeného nukleárního zařízení se do okolí začala poprvé šířit nebezpečná radiace. Japonska se pomalu zmocňuje panika a veřejnost začíná mít obavy, zda vláda krizi zvládne. Podle provozovatelů elektrárny výbuch zřejmě poškodil tlakovou nádobu druhého reaktoru. Na čtvrtém reaktoru se zase vznítila nádrž s vyhořelým jaderným palivem. Japonská vláda varovala, že radiace zamořila území až do vzdálenosti 30 kilometrů od Fukušimy. Kdo se nestihl evakuovat, má zůstat zabarikádovaný doma. "Mluvíme tu o úrovních (radiace), které mohou ohrozit lidské zdraví," varoval hlavní tajemník japonské vlády Jukio Edano. V elektrárně poškozené pátečním zemětřesením a následnou vlnoutsunamidošlo v uplynulých dnech už kedvěma explozím vodíku, a to v budovách reaktorů 1 a 3. Dosud bezproblémový pátý a šestý reaktor v úterý hlásil potíže s chlazením. Japonci se bojí radioaktivního mraku. Skupují potraviny, vodu, baterie i benzín.  SouvisejícíJaponská katastrofa z ptačí perspektivy40 fotografií Souhrn pondělních zprávnajdete ZDE.  23:32- V jaderné elektrárně Fukušima se opět rozhořel požár, hlásí CNN. Oheň prý byl zpozorován v severovýchodním rohu budovy reaktoru 4. Novinářům to potvrdili zástupci firmy, která elektrárnu provozuje. Podnikají prý kroky k uhašení ohně. Tato budova je poničena už několika výbuchy. 20:15- Japonsko požádalo o pomoc Evropskou unii, především o materiální pomoc - mimo jiné přikrývky, matrace, balenou vodu a velké cisterny s vodou, uvedl dnes podle agentury DPA předseda Evropské komise José Manuel Barroso 19:27- Japonská vláda podle místní agentury Kjódó nařídila, aby byla do nádrže s vyhořelým jaderným palivem v elektrárně Fukušima napumpována další voda, která ho mí ochladit. Podle japonských médií se totiž stávající voda v nádrži patrně dostala do varu, což mohlo přispět k obnažení paliva na vzduchu a jeho přehřátí. Zatím není jasné, kdy bude příslušný pokyn splněn. Podle předchozích zpráv byli technici připraveni tak učinit až za dva až tři dny. 18:35- První zemí, která začala s evakuací svých obyvatel z Japonska, je Čína. Poničené město Sendai dnes opustilo prvních pět autobusů naložených čínskými občany, uvedla čínská tisková agentura Xinhua. Odcestují letadly zpátky do vlasti.Podle čísnkých úřadů je oblastech postižených tsunami asi 22 tisíc Číňanů. 17:40- Společnosti TEPCO, provozovateli jaderné elektrárny Fukušima 1, stále hrozí, že bude činěna odpovědnou za krizi v tomto zařízení, protože japonská vláda se ještě nerozhodla, zda bude páteční zemětřesení s následnou vlnou tsunami klasifikovat jako "zcela mimořádnou" přírodní katastrofu. 17: 35- Japonská vláda nařídila pumpovat vodu do bazénu s vyhořelým palivem v reaktoru č. 4 jaderné elektrárny Fukušima. Sdělila to v úterý agentura Kjódó. 17:07- MeziJaponcise podalším výbuchuv elektrárněFukušimana severu země začala šířit panika. Situace se vyhrotila hlavně v Tokiu, kde lidé kvůli hrozbě skupují zboží v obchodech. Poté, co agentury oznámily, že severně od města je úroveň radiace 33krát vyšší než normálně, se řada z nich snaží dostat z metropole pryč. Kromě základních potravin, kterých je na mnoha místech nedostatek už několik dní, lidé v Tokiu podle zpravodajů agentury Reuters hromadí i další věci. Ze supermarketů mizí rádia, svítilny, svíčky nebo spacáky. (Více čtěte zde) 16:50- Důvěra japonské veřejnosti ve vlastní vládu prudce klesá a kabinet čelí v souvislosti se způsobem, jak řeší krizi ve Fukušimě, největší zkoušce, jako nějaká japonská vláda zažila od druhé světové války. Začínají narůstat obbavy, že by mohlo dojít k panice a chaosu, pokud by se lidé přestali řídit výzvami k zachování klidu. Žena čekala na pomoc pět dní | Foto: Reuters 16:20- Šéf ruské Federální agentury pro jadernou energii Sergej Kirijenko varoval v úterý, že ve všech šesti jaderných reaktorech elektrárny Fukušima může dojít k tavení palivových tyčí, pokud je japonští technici nedokáží brzy nějak ochladit. 16:00- Americké námořnictvo opět změnilo názor a sdělilo, že některá jeho plavidla, která se podle plánu měla vrátit k východnímu pobřeží ostrova Honšů zničenému páteční vlnou tsunami, zaujmou pozice na jeho západní straně kvůli "radiačnímu a navigačnímu riziku". 15:42- Japonské ministerstvo zahraničí sdělilo v úterý, že 102 zemí a 14 mezinárodních organizací nabídlo Japonsku pomoc po katastrofálním zemětřesení a vlně tsunami. 15:20- Asijské i evropské aerolinky zastavily v úterý lety do Tokia kvůli rostoucím obavám z jaderné radiace a odklánějí je na jih japonských ostrovů. 14:53- Na východě Japonska se v úterý opět zachvěla země. Byl to jeden z nejsilnějších dodatečných otřesů po pátečním ničivém zemětřesení o síle devět stupňů. Měl sílu šest stupňů a pocítilo ho i Tokio, kde vibrovaly budovy. 14:30- Radioaktivní materiály, které se dostaly do vzduchu kvůli výbuchům v jaderné elektrárně Fukušima mohou v Japonsku kontaminovat potravinové a vodní zdroje a ohrozit tak především malé nebo ještě nenarozené děti. Zatím ale nejsou k dispozici přesná měření, která by stanovila skutečný rozsah této kontaminace. 14:00- Americký Federální úřad pro letectví (FAA) sdělil v úterý, že je připraven případně změnit letecké trasy do Japonska, pokud by si to vyžádala krize způsobená situací v jaderné elektrárně Fukušima. Foto: Reuters 13:50- Do přehřívajícího se bazénu s palivem v rekatoru č. 4 začnou technici pumpovat během dvou nebo tří dnů vodu.  Sdělil to její provozovatel, společnost TEPCO, aniž by vysvětlil, proč chce s touto operací čekat tak dlouho. 13:35Naměřené hodnoty ukazují, že intenzita radioaktivity v jaderné elektrárně Fukušima prudce poklesla. Sdělila to v úterý Mezinárodní agentura pro atomovou energii. 13:20- Krizi v jaderné elektrárně Fukušima je podle ASN, francouzského úřadu pro jadernou bezpečnost, nutné na mezinárodní stupnici INES, která má rozsah 1 až 7, hodnotit stupněm 6. Uvedla to agentura Kjódó. Černobylská katastrofa v roce 1986 měla stupeň 7 a Three Mile Island v roce 1979 stupeň 5. 13:10- Byť je Česko vzálené od Japonska tisíce kilometrů, radioaktivita z poškozené elektrárny dorazí přirozeným prouděním až sem.Lidé se ovšem nemusí obávat jakéhokoli ohrožení. "Obvykle nic netvrdím na sto procent, ale v tomto případě to skutečně mohu stoprocentně vyloučit," řekla Aktuálně.cz předsedkyně Státního úřadu pro jadernou bezpečnost Dana Drábová, podle níž budou hodnoty radiace velmi nízké. (Více čtěte zde) 13:00- Pentagon v úterý znovu přesunul několik svých lodí včetně letadlové lodi Ronald Reagan blíž k japonskému pobřeží. Americké ministerstvo obrany je původně stáhlo kvůli obavám ze zvýšené radiace. Mluvčí amerických sil v Japonsku řekl, že to umožnily příznivé povětrnostní podmínky a že lodě podpoří záchranné akce v Japonsku. 12:40- Vítr odnáší radioaktivní materiál z jaderné elektrárny Fukušima, poškozené pátečním zemětřesením, nad Tichý oceán od Japonska a asijského kontinentu. Sdělila to v úterý Světová meteorologická oragnizace.  12: 30- Japonský premiér Naoto Kan je "vzteky bez sebe", protože ho vedení jaderné elektrárny Fukušima, která je v kritické situaci, opožděně informovalo o úterním výbuchu v reaktorové hale 2. "Co se to tam k čertu děje?" prohlásil premiér podle agentury Reuters. 12:10 -Německo vyvodilo důsledky z jaderné havárie v Japonsku. Kancléřka Angela Merkelová oznámila, že Němci prozatím přeruší provoz sedmi německých nukleárních elektráren, které byly postaveny před rokem 1980. Jde o zařízení Biblis A a B, Neckarwestheim, Brunsbüttel, Isar 1, Unterweser a Philippsburg 1. Pokud zbývající německé jaderné elektrárny projdou novými bezpečnostními testy, budou do sítě dál dodávat energii. Do 15. června má být jasné, zda se znovu zprovozní i odpojené elektrárny, nebo ne. 11: 30- Ruský premiér Vladimir Putin vzhledem k situaci v japonské jaderné elektrárně Fukušima nařídil revizi všech ruských jaderných elektráren a také opětné posouzení ambiciózních ruských plánů na další rozvoj jaderné energetiky. 11:15- Ve zdi, obklopující reaktor 4 elektrárny Fukušima 1, jsou dvě velké díry o rozměru 8 x 8 metrů. Oznámila to agentura Džidži s odvoláním na úřad pro jadernou bezpečnost při japonském ministerstvu vnitra. 10:45- Voda v bazénu s vyhořelým jaderným palivem ve čtvrtém fukušimském reaktoru vře. Její hladina podle agentury Kjódó klesá. 10:35- V prefekturách kolem kolabující jaderné elektrárny Fukušima se chystá další evakuace. Tamní úřady sestavují seznam krytů, kde se obyvatelé postižených oblastí budou moci schovat. 10:31- Japonci skupují, co se dá. Z mnoha obchodů už zmizely konzervy, baterie, chléb i minerální voda, před čerpacími stanicemi se tvoří dlouhé fronty. Zboží ze supermarketů mizí i v oblastech, kde zemětřesení nezpůsobilo žádné škody. Vláda se obává, že kvůli šířící se "nákupní horečce" Japonců nezbude dost jídla pro lidi z regionů, kde nefunguje ani základní zásobování. 10:01- Čtyři dny po ničivém zemětřesení se záchranářům podařilo vytáhnout z trosek živou, sedmdesátiletou ženu. Mluvčí hasičů z Osaky uvedl, že byla zavalena v domě, který smetla vlna tsunami. Žena byla při vědomí, ale silně podchlazená. Je v nemocnici. 9:40 -V jaderné elektrárně Fukušima klesají hodnoty radiace. Oznámil to mluvčí japonské vlády. U hlavní brány byla v půl sedmé středoevropského času naměřena radiace 596,4 mikrosievertů (asi 0,6 milisievertů) za hodinu. O šest a půl hodiny dřív to bylo 11 930 mikrosievertů (11,9 milisievertů). Pro srovnání: průměrně se v přírodě vyskytuje radiace kolem 2,1 milisievertů za rok. Krátkodobé vystavení radiaci o výši čtyř sievertů je pro člověka smrtelné. 9:30 -Fukušima hlásí problémy s dalšími dvěma reaktory, které zatím fungovaly bez potíží. Na reaktorech 5 a 6 selhává chlazení. 8:51- Podle Reuters se nyní zdá, že současná jaderná krize je horší než nehoda americké atomové elektrárny Three Mile Island v roce 1979. Ta dosáhla šestého stupně na sedmibodové škále MAAE pro posuzování poruch a havárií jaderných zařízení. Katastrofa v sovětském Černobylu se jako jediná řadí na sedmý stupeň. K ní má prý situace ve Fukušimě 1 velmi daleko. 8:48- Japonská tisková agentura Kjódó uvedla, že poblíž reaktoru 3 byla naměřena radiace 400krát vyšší, než je roční povolený limit. 8:45- Podle Mezinárodní agentury pro atomovou energii (MAAE) hoří nádrž s vyhořelým palivem v reaktoru a radioaktivita uniká "přímo" do ovzduší. 8:35- Podle agentury Reuters odborníci zaznamenali lehce zvýšené hodnoty radiace i na ruském Dálném východě. Tamní úřady ale ujišťují, že vše je v povolených limitech. 8:02- Část zaměstnanců elektrárny Fukušima byla z preventivních důvodů evakuována, asi 50 jich tam ale na místě dál zůstává. Japonci je oslavují jako hrdiny, kteří riskují své životy. Japonská elektrárna Fukušima dříve a nyní po zničujících explozích | Foto: Reuters 7:52- Rakouský ministr životního prostředí Nikolas Berlakovich zopakoval, že Vídeň v reakci na události v Japonsku chce, aby středoevropské jaderné elektrárny prošly testy odolnosti. 7:30- Japonské akcie spadly kvůli jaderné krizi o 10,6 procenta, jejich denní ztráta byla třetí nejprudší v historii. 7:12- Podle francouzské ambasády není vyloučené, že radiace dosáhne až k Tokiu. Agentura Kjódó uvedla, že radiace byla v hlavním japonském městě zaznamenána už zhruba hodinu a půl po výbuchu. Šlo však o nízké hodnoty, které nemohou člověka ohrozit na zdraví. 7:05- Maďarské předsednictví v pondělním prohlášení zdůraznilo, že události v Japonsku nemají žádné dopady na evropské obyvatelstvo. Úrovně radiace jsou ve všech členských státech v normálu. "Musíme zdůraznit, že rozhodnutí využívat jadernou energetiku přináleží do výhradní kompetence členských zemí," podotklo předsednictví. Jaderné elektrárny má nyní 14 z 27 států EU. 6:51- V Bruselu se v úterý v reakci na potíže s japonskými jadernými elektrárnami po pátečním ničivém zemětřesení uskuteční mimořádná schůzka expertů členských zemí na jadernou energetiku 6:33- Francouzská ambasáda v Tokiu také vydala varování, že by nízká úroveň radiace mohla zasáhnout i japonskou metropoli. Během dneška se totiž otočil vítr a nyní fouká ze severu, směrem od Fukušimy k Tokiu. 6:20- Premiér Naoto Kan vyzval Japonce žijící do 30 kilometrů od elektrárny, aby z preventivních důvodů nevycházeli z domu.


Ötszázan tüntettek a paksi bővítés ellen

„Ne paksolják el a jövőnket!" - ez volt a jelmondat. A paksi atomerőmű tervezett bővítéséről szóló orosz-magyar megállapodás ellen szervezett közös demonstrációt szombaton Budapesten az Energiaklub, a Greenpeace, a Levegő Munkacsoport, a Magyar Természetvédők Szövetsége, a Paks Vobiscum? és a Védegylet, de a megmozduláson részt vett az LMP több politikusa is. A Nemzetgazdasági Minisztérium József nádor téri épülete előtt 500 ember tiltakozott a „Ne paksolják el a jövőnket! - NEM a paksi paktumra” elnevezésű tüntetésen. Többen tartottak beszédet. Majtényi László, az Eötvös Károly Intézet vezetője azt mondta: a paksi bővítésről kötött szerződés titokban köttetett, így ellentétben áll az alkotmányos jogrenddel. Szerinte "ez a negatív utópia arról szól, hogy Eurázsia mindig a szövetségesünk volt, az Európai Unió pedig mindig az ellenségünk". Elutasította azt a vádat, hogy oroszellenesek lennének az atomerőmű bővítésének ellenzői. Ámon Ada, az Energiaklub igazgatója szerint Magyarországnak nem áll érdekében újabb orosz energiafüggőséget magára erőszakolni, egy drága, soha meg nem térülő beruházással "devizahitelessé" tenni az utókort, ráadásul ez az energia a duplájába-háromszorosába kerülne a jelenleg megtermeltnek. Lányi András író, ökopolitikus szerint a "parlamenti szavazógép" jóváhagyhatja a szerződést, de ez csak a kezdetét jelenti majd az atomerőmű-vitának. A zömében fiatalokból álló tömegben sokan "Stop Paks" matricát viseltek a mellkasukon, a kifeszített molinókon a többi között az volt olvasható: "Paksi paktum nem!", "Továrisi welcome", "Ne paksoljátok el a jövőnket", "Csernobilt drága pénzért?", "Orosz rulett", "A Nap sugározzon, ne az atom!". A demonstráció végén a tömeg ütemesen skandálta a "nem hagyjuk" jelszót.


Zagrożenie nuklearne nie tylko ze strony Rosji. Kim Dzong Un straszy cały świat. "Mała, ale realna możliwość"

Korea Północna przeprowadziła testy rakiet balistycznych. Jedna przeleciała nad Japonią — po raz pierwszy od pięciu lat. Według ekspertów jest to zapowiedź kolejnego etapu eskalacji ze strony Pjongjangu. Zaledwie tydzień temu tajfun Hinnamnor przetoczył się przez Koreę Południową, pozostawiając po sobie chaos. Teraz, w połowie września, niebo w strefie zdemilitaryzowanej — czyli na granicy między Koreą Południową a Północną — jest błękitne.Według zdjęć satelitarnych, na poligonie Punggye-ri wszystko było gotowe od miesięcy. Być może to właśnie z powodu monsunowych deszczy, które są nieodłącznym elementem północnokoreańskiego lata, test został odłożony. Wynika to z faktu, że obiekty testowe znajdują się pod ziemią i mogą zostać zalane. Teraz jest sucho: to idealna pogoda na test broni jądrowej. Eksperci podejrzewają, żeKorea Północnaw ciągu najbliższych czterech miesięcy po raz pierwszy od 2017 r. przetestuje broń jądrową. Na początku września Korea Północna zapisała w prawie swoją politykę dotyczącą broni jądrowej. Czy można więc jeszcze zapobiec eskalacji? Sytuacja jest delikatna. Od końca ubiegłego tygodnia znów latają pociski. USA początkowo wysłały do Korei Południowej lotniskowiec na wspólne manewry, a do Seulu udała się wiceprezydent USAKamala Harris. Na odpowiedź Pjongjangu nie trzeba było długo czekać — Korea Północna wystrzeliła rakiety balistyczne krótkiego zasięgu w kierunku morza u wschodnich wybrzeży. Według południowokoreańskiego wojska, we wtorek czasu lokalnego, pocisk balistyczny średniego zasięgu przeleciał nad archipelagiem japońskim i w kierunku Morza Japońskiego — podała południowokoreańska agencja informacyjna Yonhap. Japońskie źródła podały, że pocisk wylądował około 3 tys. kilometrów na wschód odJaponiina Oceanie Spokojnym. Był to piąty test broni Korei Północnej w ciągu ostatnich 10 dni i pierwszy od prawie pięciu lat przelot północnokoreańskiego pocisku nad archipelagiem japońskim. W odpowiedzi siły zbrojne Korei Południowej wystrzeliły dwie precyzyjne bomby. Testy wpisują się w falę prowokacji ze strony Pjongjangu, któremu na mocy sankcji ONZ zabroniono testowania rakiet balistycznych zdolnych do przenoszenia głowic jądrowych. W tym roku Korea Północna wystrzeliła już około 40 rakiet. Jednak eksperci podejrzewają, że najgroźniejszy test dopiero przed nami — chodzi o pierwsze próby broni jądrowej od 2017 r. — Korea Północna przygotowuje się do drugiej wojny koreańskiej — mówi Andriej Łańkow na spotkaniu z dziennikarzami "Die Welt" w Seulu. Jest dyrektorem Korea Risk Group, profesorem na Uniwersytecie Kookmin wSeului jednym z najbardziej znanych na świecie ekspertów od Korei Północnej. To, co Korea Północna przetestuje po raz pierwszy, to "taktyczna broń jądrowa", czyli mniejsza broń, która może być użyta np. jako amunicja na ograniczonym polu walki. Dotychczas Korea Północna testowała głównie pociski dalekiego i krótkiego zasięgu, które miały uderzyć w główne miasta w USA czy Japonii. W kwietniuKim Dzong Unpowiedział, że chce zniszczyć armię południowokoreańską za pomocą broni taktycznej, jeśli ta go sprowokuje. I może mu się to udać.Korea Południowanie ma broni jądrowej i mimo najnowocześniejszego sprzętu jest bezbronna w obliczu ataku nuklearnego. — Do tej pory testy dotyczyły tylko odstraszania, teraz Korea Północna rozwija broń, która może posłużyć do ataku — mówi Łańkow. — Wszystkie oficjalne dokumenty i konstytucja Korei Północnej mówią, że celem jest zajęcie Półwyspu Koreańskiego. To ich marzenie — dodaje Łańkow. Wojna koreańska, która rozpoczęła się w 1950 r., nigdy oficjalnie się nie zakończyła. Od 1953 r. obowiązuje zawieszenie broni. Zdaniem Łańkowa mało prawdopodobne jest, by w najbliższym czasie ponownie wybuchła — Pjongjang potrzebowałby wsparcia Pekinu. Korea Północna, która jest izolowana na arenie międzynarodowej, jest w dużym stopniu uzależniona gospodarczo odChin. W związku z ważnym XX Zjazdem Partii Komunistycznej w Chinach, który odbędzie się 16 października, Pekin nie jest zainteresowany konfliktem na własnym podwórku. Według Łańkowa istnieje "mała, ale realna możliwość", że Korea Północna dokona ostrzału południowokoreańskiej wyspy. W odpowiedzi Korea Południowa może dokonać odwetu. Ale żadna ze stron nie byłaby w tym momencie zainteresowana eskalacją. Jednakże jest mało prawdopodobne, że zagrożenie ze strony Korei Północnej zmaleje. Pjongjang od 2002 r. wielokrotnie komunikował, że nie zrezygnuje z broni jądrowej. Nowa ustawa o państwowej polityce jądrowej, którą Korea Północna przyjęła w tym miesiącu, tylko to potwierdza. Przewiduje ona między innymi użycie broni jądrowej nie tylko w przypadku rzeczywistego ataku, ale już w przypadku groźby ataku na przywódców w Pjongjangu. — Korea Północna chce za wszelką cenę utrzymać broń atomową. I ma ku temu powody — mówi Łańkow. Przywództwo w Pjongjangu zaobserwowało u innych państw, że rezygnacja z broni jądrowej oznacza utratę władzy — mówi. Żywym przykładem jest przypadek Libii pod rządami byłego dyktatoraMuammara Kaddafiego, który został zabity. Kaddafi zgodził się przehandlować swój program broni jądrowej za lepsze stosunki z Zachodem i korzyści gospodarcze. To okazało się jego zgubą. Gdy ludność się zbuntowała, Zachód zainterweniował i reżim upadł. Tego scenariusza obawia się dyktator z Korei Północnej. Nowy konserwatywny rząd Korei Południowej również nalega na rozbrojenie nuklearne Korei Północnej i obiera konfrontacyjny kurs. Prezydent Korei Południowej Yoon Suk-yeol na początku swojej kadencji w maju zapowiedział twardsze podejście wobec Pjongjangu. Stwierdził, że będzie negocjował z Koreą Północną tylko wtedy, gdy rozbrojenie jądrowe będzie traktowane poważnie. Korea Północna odrzuciła ofertę pomocy gospodarczej ze strony południa w zamian za denuklearyzację, a także pomoc w walce z pandemią. — Południowi Koreańczycy złożą Korei Północnej wielkie oferty, których ta nie będzie mogła przyjąć — stwierdza Łańkow. Korea Południowa zaoferowałaby Korei Północnej pieniądze za rezygnację z broni jądrowej, ale Kim Dzong Un nie chce skończyć jak Kaddafi. Składanie nierealistycznych ofert jest częścią gry politycznej — mówi. — Większość propozycji dyplomatycznych jest sformułowana w taki sposób, że można je odrzucić. Służą one jedynie pokazaniu, że Północ jest zła, a Południe dobre — dodaje Łańkow. Jeśli rozbrojenie nie wchodzi w grę, Łańkow twierdzi, że jedyną opcją będzie kontrola zbrojeń. Dopóki nie dojdzie do testów broni jądrowej i zmniejszenia zasobów, sankcje mogłyby zostać częściowo zniesione. USA, Korea Południowa i Korea Północna poszłyby na kompromis. Korea Północna byłaby mniej niebezpieczna i mogłaby jednocześnie przyjąć pomoc rozwojową. Ale taki układ byłby politycznie ryzykowny dla każdego amerykańskiego prezydenta. — Żaden prezydent nie chce przejść do historii jako ten, który rezygnuje z rozbrojenia, uznając Koreę Północną za mocarstwo atomowe — mówi Łańkow. I w ten sposób każdy prezydent USA przekazuje problem swojemu następcy.


Propaganda: Takto skonia USA po raketovom útoku KDR

KDR zverejnila propagané video o raketovom útoku na USA. Pouili americkú hudbu a americký film. O om sníva bený Severokórejan? O dobrom jedle, nejakej tej zábave alebo úteku do zahraniia? Nie, nie!Bený Severokórejan noc o noc sníva iba o lete do vesmíru a zniení nenávidených USA.Aspo to tak vyzerá z klipu, ktorý zverejnil oficiálny severokórejský portál Uriminzokkiri. V klipe spí mladý mu apod trochu upravenou skladbou Michaela Jacksona a Lionela Richieho We Are The World sníva o lete do vesmíru. A to nie o hocijakom lete jedinou sem-tam pojazdnou severokórejskou raketou, ale rovno raketoplánom! A to popri tom, e svojho asu ete dos bohatý Sovietsky zväz a nedávno aj USA sa vzdali programu raketoplánov, kee je neznesitene drahý. Mladík sníva o usmiatych krajanoch, ktorí sa poda vetkého teia zo znovuzjednotenia Severnej a Junej Kórey.Obzerá si svetadiely a nakoniec sa dostáva nad USA. Severokórejan nemá v ivote väej radosti, ne ich poriadne zbombardova.Objavujú sa zábery horiaceho amerického megapolisu, na ktorý akoby padajú bomby.Priom materiál je zjavne z amerického katastrofického filmu. Niekde v USA stúpa ierny dym. Takto horí hniezdo neresti, objavuje sa text. Na konci klipu mladík vyjadruje presvedenie, e vetky jeho sny sa splnia. Napriek vetkým snahám imperialistov nás porazi, nikto nezastaví udí, kráajúcich k definitívnemu víazstvu, vyhlasuje alí nápis. Poda expertovvideo môe súvisie s plánmi Severnej Kórey uskutoni dva atómové testy.Ich cieom má by získa technológiu, ktorá umoní intalova nukleárne hlavice na rakety.


Otázka, ktorú si kladie kadý: Preo Rusi obsadili ernoby a aký s ním majú zámer?

Manévre, ktoré neakali! Rusi obsadili zónu okolo betónového sarkofágu vybuchnutej atómovej elektrárne v ernobyli. V areáli sa vak nachádza sklad vyhoreného paliva a okamite nastali obavy, e v prípade zásahu by rádioaktívny spad mohol poahky zasiahnu celú Európu.Lene skutonú hrozbu poda jadrovej fyziky Dany Drábovej (60) predstavuje 15 reaktorov, ktoré sú na Ukrajine stále v plnej prevádzke.Ako situáciu pri ernobyli hodnotí generál vo výslube Pavel Macko (57)? Medzi ciemi, ktoré Rusi obsadili medzi prvými, sa neakane objavila aj jadrová elektráre ernoby, ktorá je neslávne známa z jadrovej katastrofy v roku 1986.V piatok u Ukrajinská agentúra pre jadrovú energetiku informovala, e dozimetrami zaznamenali zvýenú mieru radiácie v okolí znieného reaktora elektrárne. Ruskí vojaci obsadili ernoby: Rozptýlia rádioaktívny prach do Európy?! Ruskí vojaci obsadili ernoby: Rozptýlia rádioaktívny prach do Európy?! Poda agentúry Interfax-Ukrajina by mohlo by vysvetlením nameraných vyích hodnôt to, e rádioaktívny prach pri sarkofágu rozvírila presúvajúca sa aká vojenská technika.Stav ernobyských jadrových zariadení a alích objektov sa nezmenil, uviedol úrad.Hodnota radiácie sa zvýila dvadsanásobne s tým, e stále ide o bezpené mnostvo, ak ide o krátkodobé zvýenie. Kardinálnou otázkou vak zostáva, aký zámer má Rusko s touto oblasou, kee samo disponuje tisíckami jadrových hlavíc, ktoré predstavujú ovea väiu hrozbu ako zvyky po jadrovej katastrofe.Bývalý generál Pavel Macko vníma okupáciu tohto priestoru pomerne v jasných kontúrach.


Vo Fukuime namerali rekordnú rádioaktivitu

V pokodenej japonskej atómovej elektrárni Fukuima-I namerali nové rekordné hodnoty rádioaktivity. Robot zaznamenal doteraz najvyiu úrove iarenia vo vzduchu 4000 milisievertov na hodinu. TOKIO. S odvolaním sa na prevádzkovateskú spolonos TEPCO o tom informovala agentúra Kjódo. V jednom z rohov reaktorovej budovy íslo 1 nameral robot doteraz najvyiu úrove iarenia vo vzduchu 4000 milisievertov na hodinu.SkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamouSkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamou Znamená to, e udia by v tejto asti elektrárne za tyri minúty vystavení najvyej povolenej dávke iarenia 250 milisievertov na rok, ktorú japonská vláda po zemetrasení a cunami z 11. marca zvýila z hodnoty 100 milisievertov na rok. Spolonos TEPCO vak uviedla, e svojich pracovníkov tam neplánuje posla. Robot okrem toho zaznamenal paru stúpajúcu z otvoru v podlahe, pod ktorou vedie potrubie. To vak zrejme nie je pokodené a para pravdepodobne uniká z tlakového kotla, kde sa nahromadila chladiaca voda. alie podrobnosti bude TEPCO zisova v nasledujúcich doch. Spolonos v piatok oznámila, e v areáli elektrárne sa nachádza viac ako 100.000 ton vysokorádioaktívnej vody. Vzhadom na blíiace sa obdobie daov hrozí, e by voda mohla zaa z priestorov, v ktorých sa nahromadila, vyteka.


Na Liptovskej Mare vyrábajú elektrickú energiu ekologicky

Slovenské elektrárne v uplynulom roku vyrobili takmer devätnástisíc gigawatthodín elektrickej energie. Do siete dodali viac ako sedemnástisíc GWh elektriny. LIPTOV. Výborný rok majú poda Slovenských elektrární (SE) za sebou vodné elektrárne, ktoré zaznamenali najlepí výsledok za poslednú dekádu. V 1. polroku 2016 pritom situácia nevyzerala ruovo, ke energetikom neprialopoasie. Sucho stiahlo výrobu poas celého polroka výrazne pod historický priemer, informovali SE. Dlhotrvajúce októbrové dade postupne naplnili vrcholové nádre Liptovská Mara aOrava, a to dalo dobrý základ na dotáciu Váhu poas novembra a decembra. Prevádzka elektrární nebola ekonomickáVyuitie preerpávacích vodných elektrární (PVE) na pikovú prevádzku vlani medzirone kleslo. Podpísalo sa pod to zníenie rozdielu ceny piky a noných hodín. Najmä poas letných mesiacov pribúdali dni, ke prevádzka PVE nedávala ekonomický zmysel. S nástupom jesene a zimy sa vak situácia vylepila. Celkovo vyrobili PVE 249 GWh, priom spotreba na preerpanie bola 334 GWh. PVE okrem ekologickej výroby elektriny poskytovali aj podporné sluby, ím významne prispeli k udraniu stability elektrizanej sústavy SR. Na dodávke elektriny sa z 90 percent podieali zdroje bez emisií, najmä zásluhou jadrových a vodných elektrární (VE), dodali energetici. V Novákoch mali nároný rokElektráre Vojany spolu-spaovaním drevnej tiepky a fotovoltické elektrárne Vojany a Mochovce prispeli istou, teda ekologickou elektrinou. Atómové elektrárne Bohunice (EBO) dodali vlani do siete 6718 GWh a Mochovce (EMO) 7014 GWh elektrickej energie. Elektrárne Nováky (ENO) majú poda SE za sebou nároný rok. Výrobu po odstavení blokov 3 a 4 zabezpeovali bloky 1 a 2, ako aj prevádzka ENO A. Slovenské elektrárne sú dominantným výrobcom elektriny v SR. Vlastníkom akcií SE je Slovenská republika s 34-percentným podielom a Slovak Power Holding (SPH) BV so 66-percentým podielom. V SPH má 50-percentný podiel Energetický a prmyslový holding (EPH) a 50-percentný podieltalianskaenergetická skupina Enel.


Unikátní studie zkoumá DNA psů z Černobylu. Poznatky by mohly pomoci i proti kosmickému záření

Zdravotnictví i ochrana před kosmickým zářením – to jsou některé z oblastí, kde by se v budoucnu daly využít poznatky z výzkumu DNA psů z Černobylu. Ukrajinští vědci s americkými kolegy o tom nedávno napsali studii. Je to první práce o účinku nízkých úrovní radiace na větší savce u Černobylu.V okolí Černobylské jaderné elektrárny se vyskytují jak potomci psů, kteří už tam byli před katastrofou, tak těch, kteří do oblasti přišli později. První psi tam nechali lidé evakuovaní po havárii, od které teď v dubnu uplyne 37 let.Lidé psy v oblasti vybíjeli, někteří ale tomuto osudu unikli. Dnes tam tak podle odhadů žije víc než 800 toulavých psů.Černobyl leží asi 110 kilometrů severně od Kyjeva, přibližně 10 kilometrů od hranic Ukrajiny a Běloruska. Kolem černobylské elektrárny je třicetikilometrové uzavřené pásmo a v něm desetikilometrová „mrtvá zóna“.Tam podle studie časopisuScience Advancesžijí většinou kříženci německých ovčáků. Dále od elektrárny se pak vyskytují i kříženci jiných plemen.Psy krmí pracovníci elektrárny, dobrovolníci a vědci. Kdysi je živili i turisté, ti ale po začátku ruské invaze přestali do oblasti jezdit.„Máme jedinečnou příležitost položit základy dalšího výzkumu. A ten by mohl přinést odpověď na otázku: jak se dá v takových podmínkách přežít? Jaké změny v DNA to umožní? Třeba to souvisí s plodností nebo strukturou kůže – jaká míra radiace jí pronikne. Možná i se srstí, to zatím nevíme,“ říká americká genetička Elaine Ostranderová, jedna z autorek studie.Dobrovolníci použili uspávací šipky a zvířatům odebrali krev. Vědci pak sekvenovali genomy psů ze tří skupin, které žijí v různé vzdálenosti od elektrárny: 45 kilometrů od ní ve městě Slavutyč, ve městě Černobyl vzdáleném 15 kilometrů a blízko krytu čtvrtého bloku zničeného při havárii v roce 1986.To jsou psi z nádraží Semichody a opuštěného města Prypjať.Černobylských psů bylo v té studii celkem 302 a jejich vzorky pak vědci porovnali se vzorky toulavých psů z jiných částí východní Evropy.„Když srovnáme černobylské psy s těmi odjinud, dokážeme do značné míry určit, jak se ti psi z Černobylu časem změnili,“ říká další autor studie, evoluční ekolog Timothy Mousseau z Univerzity státu Jižní Karolína.Podle vědců pocházejí černobylští psi z 15 rozdílných linií. Některé se rozšířily na větší území, jiné ne. Psi z blízkého okolí elektrárny a města Černobyl se také zřejmě tolik nemnoží mezi sebou a geneticky se liší od těch, co žijí dál od místa havárie.Důkazy, že by tyto změny způsobila radiace, ale vědci zatím nemají. Může totiž jít i o důsledek křížení nebo znečištění nějakou látkou, která radioaktivní není. Přesnou příčinu nebude lehké zjistit a autoři se tak zřejmě budou muset spoléhat právě na znalost linií a předků dnešních černobylských psů.Zvláštní je také to, že jsou psi, zvlášť ti, kteří žijí v těsné blízkosti sarkofágu, schopni žít dlouhé životy a rozmnožovat se. Zamoření radioaktivním cesiem-137 je v této části zóny totiž desetkrát až čtyřistakrát vyšší než v samotném Černobylu, který leží o pouhých 15 kilometrů dál.Vědci se chtějí v budoucnosti zaměřit na změny v psí DNA a odhalit mutace, které psům pomohly adaptovat se v oblasti zamořené radiací. Možná byli totiž i díky nim schopni v oblasti žít po 15 generací.Poznatky získané z tohoto výzkumu by se navíc mohly v budoucnu aplikovat i při pomoci lidem – například ve zdravotnictví v onkologii nebo ke zlepšení ochrany zaměstnanců jaderných elektráren. Pomoci by mohly jako prevence před kosmickým zářením.Autoři zdůrazňují, že jde o první studii větších savců z Černobylu, a doufají, že budou následovat další. Dřívější studie totiž zahrnovaly pouze zkoumání menších zvířat – například vlaštovek nebo octomilek.Američtí genetici byli v Černobylu naposled v říjnu a chystají se tam zase v červnu.


Rozmowy o programie nuklearnym Iranu zostaną zapewne przedłużone

Przedstawiciele Iranu i sześciu mocarstw (stałych członków Rady Bezpieczeństwa ONZ i Niemiec) starali się dzisiaj w Wiedniu określić warunki przedłużenia o cztery miesiące negocjacji w sprawie irańskiego programu nuklearnego - pisze agencja Reuters. Stanowiska stron w sprawie tego programu są wciąż bardzo rozbieżne i od kilku dni było jasne, że nie uda się dotrzymać planowanego terminu zakończenia negocjacji - 20 lipca. Założeniem długoterminowego porozumienia jest ograniczenie działalności nuklearnej Teheranu w zamian za stopniowe znoszenie sankcji międzynarodowych, boleśnie godzących w irańską gospodarkę. Reuters podkreśla, że przed powrotem do takich kwestii, jak dopuszczalny potencjał produkcji paliwa jądrowego w Iranie, strony muszą wypracować warunki kontynuowania rozpoczętych w lutym rozmów. Rosyjski wiceminister spraw zagranicznych Siergiej Riabkow powiedział, że przeważa obecnie opinia, iż nowy termin zakończenia rozmów powinno się wyznaczyć na listopad, czyli na rok od podpisania w Genewie wstępnego porozumienia w sprawie irańskiego programu nuklearnego, które przyniosło Iranowi ograniczone złagodzenie sankcji w zamian za wstrzymanie niektórych działań w dziedzinie programu nuklearnego. Agencja Reutera pisze, że dyplomaci wyrażają przekonanie, iż uda się określić warunki kontynuowania rozmów po 20 lipca i że rozmowy zostaną zapewne wznowione we wrześniu. Państwa zachodnie obawiają się, ze celem irańskiego programu nuklearnego może być dążenie do uzyskania broni atomowej. Teheran zaprzecza, podkreślając, że jego program ma charakter czysto cywilny i obstając przy swoim prawie do energetyki jądrowej. (bp)


Tisíc lidí v Temelíně nacvičuje atomový poplach

Jde o největší akci svého druhu u nás. Opakuje se jednou za tři roky Temelín- Simulovanou havárií začalo ve středu v Jaderné elektrárně Temelín dvoudenní cvičení členů integrované záchranné služby a dalších složek ZÓNA 2010. Cvičení má prověřit součinnost orgánů krizového řízení při úniku radioaktivních látek do životního prostředí. Je největší akcí svého druhu u nás. Do cvičení se zapojí 906 lidí, několik desítek vozů i jiné techniky. Akci bude ze vzduchu monitorovat vrtulník. Premiérově se zřídí regionální krizový štáb úřadu pro jadernou bezpečnost. Pravděpodobnost havárie v Temelíně, při níž by unikly radioaktivní látky do životního prostředí, je podle jaderných expertů téměř nulová. Přesto se součinnostní cvičení musí podle zákona pravidelně opakovat ve tříletých intervalech. Podle předsedy Občanské iniciativy pro ochranu životního prostředí Pavla Vlčka jsou ale havarijní cvičení v Temelíně nedostatečná. Vadí mu, že současný model cvičení se týká jen zóny v okruhu 13 kilometrů okolo Temelína, což je podle něj naprosto nedostačující. "Případná radioaktivní havárie by přece zasáhla daleko rozsáhlejší území. Ale běžní občané nevědí, jak se mají v takové situaci chovat, co by měli udělat. Postrádáme jakoukoliv masovější osvětu," řekl ČTK Vlček. Podotkl, že aktivisté v době cvičení žádnou protestní akci nechystají. Podívejte se, jak takové cvičení vypadá. Dukovany, rok 2008: SouvisejícíZóna 2008: cvičení v elektrárně v Dukovanech16 fotografií


Rosja straszy bronią atomową. Stworzy dywizjon okrętów podwodnych

Rosja zamierza sformować dywizjon okrętów podwodnych, które będą uzbrojone w torpedy Posejdon, które mogą przenosić głowice atomowe — poinformowała agencja TASS. Ma do tego dojść pod koniec 2024 lub z początkiem 2025 r. Rosyjska propaganda twierdzi, że za pomocą torped Posejdon Rosja jest w stanie wywołać "atomowe tsunami". W marcu kraj Putina poinformował, że na Kamczatce powstaje infrastruktura przybrzeżna dla okrętów. W bazie mają się znaleźć okręty podwodne specjalnego przeznaczenia o napędzie atomowym Biełgorod i Chabarowsk, przewożące supertorpedy nuklearne Posejdon oraz inne okręty. Dywizjon ma zostać sformowany w ramach rosyjskiej Floty Pacyfiku. Nowe okręty podwodne specjalnego przeznaczenia "zajmą się odstraszaniem strategicznym" — czytamy. Dalsza część tekstu pod wideo. Jak przypomina Reuters, na Kamczatce istnieje już baza Floty Pacyfiku, w której stacjonują okręty podwodne zdolne do przenoszenia pocisków balistycznych, które mogą być uzbrojone w głowice atomowe. Źródło: TASS


Wielki powrót Mosbacher do Polski. Czym będzie się zajmować była ambasador?

Była ambasador USA Georgette Mosbacher wraca do Polski. Amerykanka trafi do zarządu jednej z firm zajmujących się technologiami jądrowymi. W poniedziałek pojawił się oficjalny komunikat w tej sprawie. Była ambasador USA Georgette Mosbacher wraca do Polski. Amerykanka trafi do zarządu jednej z firm zajmujących się technologiami jądrowymi. W poniedziałek pojawił się oficjalny komunikat w tej sprawie.Georgette Mosbacher zasiądzie w zarządzie amerykańskiej firmy IP3. Będzie zajmowała się projektami przedsiębiorstwaw Polsce. Przypomnijmy, że IP3 została głównym doradcą Zespołu Elektrowni Pątnów-Adamów-Konin (ZE PAK) przy opracowaniu planu wdrożenia energetyki jądrowej.- Technologie jądrowe są kluczowym elementem, który może zapewnić Polsce i pozostałym krajom grupyTrójmorzawystarczającą ilość czystej energii. Długoterminowe bezpieczeństwo energetyczne Polski wymaga obecności w tym obszarze również sektora prywatnego, jak i planu wspierania innowacyjności w zakresie systemów jądrowych - skomentowała Mosbacher.Wątpliwości co do kluczowej roli energii jądrowej w światowej strukturze nie ma także założyciel i prezes IP3 Michael Hewitt. Jak przekonywał, celem przedsiębiorstwa jest pomoc państwom wysoko uprzemysłowionym w wykorzystaniu istniejących już technologii, aby zrealizować cele klimatyczne wyznaczone na 2040 r.Zobacz też: Stan wyjątkowy. Śmiszek krytykuje Dudę: "Uciekł od odpowiedzialności"Hewitt tłumaczył, że dzięki wykorzystaniu sektora prywatnego, Polska będzie w stanie wejść na ten wymagający rynek z sukcesem.Do sprawy odniósł się już większościowy udziałowiec ZE PAK, Zygmunt Solorz. Jak skomentował, "projekty atomowe, niezależnie czy planowane w Polsce czy zagranicą, muszą mierzyć się ze skomplikowaną materią regulacyjną i uwarunkowaniami politycznymi". Właśnie ze względu na to ZE PAK miał zwrócić się o pomoc do IP3.- Liczymy, że pomoże nam wypracować właściwe decyzje w obszarach, w których nie mamy doświadczenia. Cieszę się, że ZE PAK będzie współpracował z IP3 oraz że nasz projekt będzie wspierała pani ambasador Georgette Mosbacher - stwierdził Solorz.Przypomnijmy, że ZE PAK angażuje się w różne inicjatywy związane z technologiami jądrowymi, które mogą zapewnić Polsce czystą i tanią energię.W zeszłym tygodniu przedstawiciele firmy, razem z koncernem Synthos ogłosiły zamiar budowy w Pątnowie elektrowni z reaktorami BWRX-300 według projektu GE Hitachi Nuclear Energy (GEH). ZE PAK planuje również wykorzystanie atomu do produkcji wodoru, który mógłby mieć zastosowanie w różnych sektorach gospodarki.


Nejedlý v Moskvě jednal s poradcem Putina. Ten ocenil "konstruktivní přístup Zemana"

Zemanův poradce Martin Nejedlý se v Rusku sešel se zahraničněpolitickým poradcem prezidenta Putina Jurijem Ušakovem. Respekt a Aktuálně.cz získaly o schůzce zápis. Ušakov prý Zemana označil za poslední funkční oficiální kanál mezi oběma zeměmi. Zápis z jednání ale vznikl až zpětně na Pražském hradě. U schůzky před citlivým jaderným tendrem nebyl žádný český diplomat. Zatímco Radiožurnál v pondělíinformoval, že si prezident Miloš Zeman od BIS vyžádal jména ruských špionů operujících v Česku i detaily jejich činnosti - což dle expertů může ohrozit živé operace české kontrarozvědky -, jeho poradce Martin Nejedlý se vrátil z Moskvy. Vyrazil tam v době, kdy v Česku vrcholí citlivá debata kolem tendru na dostavbu jaderné elektrárny Dukovany, z něhož BIS i další tajné služby doporučují Rusko kvůli bezpečnosti vyřadit. Nejedlého cestu popsala redakce Respektu a Aktuálně.cz ve čtvrtek. O čem Nejedlý jednal a s kolika lidmi to bylo, ale i po jeho víkendovém návratu zůstává nejasné. Navzdory diplomatickým pravidlům totiž u jednání Nejedlého, který Zemanovi radí na ústní dohodu a nemá bezpečnostní prověrku, nebyl žádný diplomat české ambasády v Moskvě. Zápis tak nikdo nepořídil. Redakce Respektu a Aktuálně.cz ovšem zjistily, že se Nejedlý setkal minimálně s Jurijem Ušakovem, zahraničněpolitickým poradcem prezidenta Vladimira Putina, který má k ruskému vládci přímý přístup.Informovalo tom i Deník N. S Nejedlým, který v Rusku deset let podnikal, se Ušakov dobře zná. Poradce prezidenta Zemana za ním vyrazil už v roce 2017, jakpsalRespekt. Později uváděl, že cesta byla soukromá a účastnil se jeho sedmdesátých narozenin. Že si setkání zopakovali, plyne ze záznamu, který vznikl na Pražském hradě na základě prohlášení Nejedlého po jeho návratu do Česka. To, co si oba muži údajně řekli, zapsal v neděli šéf zahraničního odboru prezidentské kanceláře Rudolf Jindrák a dokument poslal i ministru zahraničí Tomáši Petříčkovi (ČSSD). Ten, stejně jako vláda, dopředu o Nejedlého cestě neměl žádné informace. A i když cestu Nejedlého do Ruska uprostřed pandemie musela schvalovat ruská vicepremiérka Taťjana Golikovová, záznam, který Nejedlý Jindrákovi nadiktoval, nepůsobí dojmem nutnosti urgentního setkání. Nejedlý se s Ušakovem - dle záznamu - na ničem konkrétním nedohodl. Vysoce postavený představitel Putinova režimu - před jehož vlivovým působením BIS varuje jako před jednou z největších hrozeb pro Česko - na schůzce chválil českého prezidenta. "JU(Jurij Ušakov, pozn. red.)konstatoval, že ruská strana, jakož i osobně ruský prezident, dlouhodobě oceňuje konstruktivní přístup prezidenta Zemana obecně k česko-ruským vztahům. Ruský prezident je připraven i nadále zachovat živou česko-ruskou relaci na úrovni prezidentů," nadiktoval slova Ušakova Nejedlý. Zeman je podle Nejedlého interpretace slov obou mužů pro vztahy s mocností klíčový. "MN(Martin Nejedlý, pozn. red)a JU se následně shodli na tom, že jsme se bohužel dostali do situace, kdy prezidentská úroveň (snad ještě vedle ministerstva průmyslu a obchodu) je posledním funkčním oficiálním komunikačním kanálem mezi oběma zeměmi," uvádí záznam. Mimochodem ministerstvo průmyslu v Česku odpovídá i za chystaný jaderný tendr. Nejedlý už dříve odmítl, že by jel jaderný tendr do Ruska řešit. Nejedlý podle zápisu přijel také tlumočit opakované Zemanovo pozvání pro Putina do Prahy. Jeho komplikovaně zařizovaná návštěva ale k žádné dohodě nevedla. "JU odvětil, že ruská strana si pozvání váží a bude s ním dále pracovat. Vzhledem k současné situaci zejména kvůli koronaviru, ale také mezinárodnímu vývoji, je jakékoliv plánování stále obtížné," dozvěděl se dle dokumentu Nejedlý. S Ušakovem se dle záznamu shodl jen na tom, že "obě strany mají zájem ve střednědobém horizontu setkání prezidentů uskutečnit" a "prezidentská úroveň je pro prohlubování vzájemných vztahů klíčová". Ušakov si dle zápisu stěžoval také na odstranění sochy maršála Koněva a "zdůraznil, že pro českou stranu se jedná - vzhledem k válečným zkušenostem - o velmi důležité, niterné téma". Rusko se proti odstranění Koněvovy sochy ohrazovalo a tlačilo na to, aby ji ČeskoRuské federaci předalo. Starosta Prahy 6 Ondřej Kolář, který ji nechal demontovat, i pražský primátor Zdeněk Hřib následně žili pod policejní ochranou. České tajné služby a policie měly informace, že jsou bezprostředně ohroženi příjezdem údajného ruského zpravodajce. Česko následně vyhostilo dva ruské diplomaty. Bezpečnostní složky zároveň důrazněvarují před tím, aby vláda zvala ruský Rosatom do jaderného tendru za minimálně 160 miliard, protože pak se vystavuje riziku, že bude stát vydíratelný. Zápis z Hradu v tomto směru zdůrazňuje, že tendr na dostavbu jaderné elektrárny Dukovany Nejedlý s Putinovým poradcem neprobíral. Přitom pověření k mezivládním konzultacím má od vlády Andreje Babiše právě autor citovaného záznamu a vedoucí zahraničního odboru Pražského hradu Rudolf Jindrák. "MN nemá od prezidenta Zemana mandát řešit témata, která jsou obsahem mezivládních konzultací, ale po rozhovoru s prezidentem republiky může JU ujistit, že česká strana je připravena ruská problémová témata řešit," píše se v zápise. Záznam schůzky Nejedlého v Rusku vznikl týden potom, co Andrej Babišprohlásil, že deset měsíců před volbami by vláda neměla jaderný tendr už řešit. Oddaluje tak rozhodnutí, zda dopředu na rady bezpečnostní komunity vyloučit ruský Rosatom, který naopak Zeman prosazuje. Nejedlý měl v Rusku jednat i o obchodní spolupráci, kterou oslabil koronavirus. "I z tohoto důvodu má ČR zájem na tom, aby se uskutečnilo co nejdříve zasedání Česko-ruské mezivládní komise pro obchodní, hospodářskou a vědecko-technickou spolupráci, která měla jednat už letos," uvádí zápis. Zda trojstránkový dokument vypracovaný Hradem zůstane jediným dokladem toho, co Nejedlý v Rusku dělal, je nejasné. Opoziční lidovci už oznámili, že se budou záležitost snažit dostat na jednání sněmovny. "Považuji to za natolik zásadní věc. V úterý začíná jednání Poslanecké sněmovny a já budu chtít zařadit tento bod na jednání, protože mě zajímá, s jakým jel pan Nejedlý a tato delegace mandátem, jak vypadal protokol, s kým se měl pan Nejedlý setkat a kdo tu cestu platí,"uvedlmístopředseda KDU-ČSL Jan Bartošek v nedělním pořadu Otázky Václava Moravce. Cesta podle Martina Nejedlého "nijak nezatíží státní rozpočet". Znamenalo by to, že si oficiální jednání na pověření prezidenta Zemana s Putinovým okolím buď platí sám, nebo mu ho hradí třetí strana. Hrad na dotazy ohledně toho dosud neodpověděl. Předseda poslaneckého klubu hnutí ANO Jaroslav Faltýnek ovšem uvedl, že neví, zda se hnutí ANO přikloní k projednávání Nejedlého cesty ve sněmovně. Řekl, že dolní komora bude muset projednávat vrácené zákony ze Senátu či rozpočet. "Zeptám se v klubu kolegů, jestli to podpoří," dodal Faltýnek.


Unie má zelený závazek. I Češi povolili

Brusel - Dvacet procent energie bude v Evropské unii do třinácti let z obnovitelných zdrojů. Shodli se na tom po dlouhých bojích vůdci sedmadvacítky. Uvnitř: ANKETA Německá kancléřka Angela Merkelová si tak prosadila svou a závazek o obnovitelných zdrojích je závazný. Jenže: je závazný pro celou unii, ne pro jednotlivé státy. "Národní limity se budou stanovovat v konsensu všech členských států," cituje agentura Reuters diplomatický zdroj. Na tiskové konferenci to pak potvrdila i Merkelová, která drží předsednictví unie. Jsem velmi šťastná a spokojená, že bylo nakonec možné otevřít dveře zcela nové dimenzi evropské spolupráce na poli energetiky a boji s klimatickými změnami," řekla novinářům. "Podařilo se nám shodnout na tom, že snížíme do roku 2020 emise skleníkových plynů o dvacet procent. Nyní věřím, že další jednání nám pomohou dosáhnout závazné dohody i o obnovitelných zdrojích," řekla na tiskové konferenci po prvním dni summitu Merkelová. Jenže řada zemí se slova "závazný" bála. Němečtí diplomaté celou noc horečně přepisovali text společného stanoviska. A došli právě ke kompromisu - závazek pro všechny, ale konkrétně pro nikoho. Kromě toho v textu zmínili i jadernou energii jako součást "čistých" energií, ale zároveň potřebu zachovat jadernou bezpečnost. Tím uchlácholili kritiky, kteří se bránili závazku a prosazovali významnou roli jádra. Patřila k nim i česká delegace a byla jedním z nejhlasitějších odpůrců závazného prohlášení. .Text, jak je nyní navržen, neposkytuje dostatečné záruky, že Česko nebude v budoucnu nuceno plnit procento obnovitelných zdrojů nad své možnosti, řekl ČTK zdroj z české delegace ještě před tím, než se státníci dohodli. Český premiér Mirek Topolánek odhadl, že poměr mezi stoupenci a odpůrci pevného závazku byl včera asi 17 ku deseti. Připustil však, že je velký tlak na to, aby se v závěrech summitu slovo "závazný" objevilo. Ve svém vystoupení na summitu řekl, že Česká republika již výrazně snížila emise kysličníku uhličitého. Ale cíl dvacet procent energetické spotřeby z obnovitelných zdrojů v roce 2020 je pro nás prostě nedosažitelný, prohlásil premiér. Jsme pro ambiciózní cíle, ale musejí být realistické, dodal. První reakce ze setkání státníků naznačovaly, že boj kancléřky nebude příliš úspěšný. "Jakýkoliv závazek týkající se  obnovitelných energií musí brát v potaz národní politiku zahrnující jadernou energii," řekl podle agentury Reuters, která se odvolává na francouzské úředníky, prezident Jacques Chirac. Merkelová po prvním jednacím dni al zopakovala, že mluvit o jaderné energetice jako o jednom z obnovitelných zdrojů energie nepřichází v úvahu. Před summitem zase Financial Times citovaly českého premiéra Mirka Topolánka s tím, že cíl Merkelové je neopodstatněný a necitlivý. Podle něj se Česko nechce k ničemu uvazovat. "Vyrostli jsme od komunismu, kdy jsme měli pětiletky. Nechceme se k tomu vrátit," řekl pro renomovaný list.Čtěte více o EUSummit EU: Otazníky kolem energieEU hledá nové zdroje. U chánu v EuroasiiIzraelci chtějí do Evropské unieJedna unie, jedna učebnice dějepisu? Závazné cíle prosazovaly skandinávské země, Rakousko a Británie. Proti bylo 14 zemí, včetně České republiky. Kromě toho jak Česko, tak i Slovensko či Polsko sdílejí pohled Francouzů - je třeba zahrnout i jadernou energii. Ta je však horkým tématem, které může na půdě summitu zkomplikovat jednání. Ostatně pro toto setkání hlav států hrozilo "horkých" témat víc než dost. Vedle jaderné energie se mohlo u kulatého stolu objevit téma protiraketové základny, kterou USA chtějí vybudovat na půl v Polsku a Česku. A Angela Merkelová si předsevzala oživit za svého předsednictví evropskou ústavu. Bristký premiér Tony Blair, a ostatně i Mirek Topolánek, ji ale už upozornili, že rozhodně s ústavou nespěchají. A jsou také proti tomu, aby se zmínka o ní objevila v takzvané Berlínské deklaraci. Tedy textu, kterým má unie oslavit "své" padesátiny.


Írán prý pustí mezinárodní inspektory na vojenskou základnu Párčín

Írán pustí inspektory Mezinárodní agentury pro atomovou energii na vojenskou základnu Párčín. Informovala o tom dnes íránská agentura ISNA. Šéfka unijní diplomacie, Cathrine Ashtonová, dnes také přijala jménem pěti stálých členů RB OSN a Německa nabídku Teheránu obnovit příslušný dialog. Kdy a kde k tomu dojde, není ale ještě jisté.Islámská republika, která čelí mezinárodním sankcím kvůli podezření z tajné výroby jaderných zbraní, oznámila, že inspektorům Mezinárodní agentury pro atomovou energii povolí přístup do vojenské základny Parčín. Naposledy se do ní mohli podívat v lednu 2005.Otázka Párčínu se stala jednou z hlavních třecích ploch mezi Íránem a Západem. Delegace OSN v únoru navštívila Teherán. Po návratu svou misi označila za neúspěch právě proto, že ji Íránci do Párčínu nepustili.Íráncům zpřístupnění citlivé vojenské základny nenařizují žádné mezinárodní závazky. Inspektory mezinárodního jaderného dozoru tam přesto už jednou pustili a oficiálně to Teherán označil za gesto dobré vůle. Inspektoři nakonec žádné zakázané aktivity neodhalili.Na podzim zopakovala Mezinárodní agentura pro atomovou energii obvinění, že Íránci v Párčínu možná zkoušejí raketové hlavice vhodné pro jadernou nálož. Podle agentury ISNA teď Írán základnu pro inspektory znovu jednorázově otevře.V zařízení Parčín testuje Írán výbušniny. Spekuluje se, že je pravděpodobné, že jestli Teherán vyvíjí atomové zbraně, pak právě v této základně. „Ono se také mluví o tom, že by se tam mohly vyvíjet hlavice na rakety, které by potencionálně mohly nést i jiný než konvenční materiál. Ale jsou to opravdu spekulace,“ uvedla ve Stalo se dnes hlavní analytička Pražského institutu bezpečnostních studií Irena Kalhousová.Upozornila, že je zajímavé, že s nabídkou otevřít Parčín přichází Írán právě teď, kdy tlak na něj obrovsky stoupá. Od avizovaného obnoveného dialogu zástupců Íránu a šesti světových mocností si podle Kalhousové nelze moc slibovat.„Myslím, že jde o další taktický krok Íránu. On vždycky když je pod přílišným tlakem, jako nyní, se rozhodne přijít s nějakým krokem, aby tak trošku uchlácholil mezinárodní komunitu. A myslím, že zase bude hrát o čas. Írán pustí pozorovatele pouze tam, kam chce a ukáže je to, co chce,“ míní analytička.Írán je pod tlakemÍrán je podle ní ochotný jednat se zástupci mezinárodního společenství i proto, že ho tlačí oznámené embargo na dovoz íránské ropy do Evropy.„To embargo minimálně oslabí íránskou ekonomiku, protože Evropa je důležitým hráčem, je schopná platit v eurech, v dolarech. To v případě Číny a Indie bude komplikovanější. Ale je to celá řada dalších opatření, která jsou teď proti Íránu zavedena. Vláda je tak pod obrovským tlakem i samotných Íránců,“ uvedla.Mluví se o tom, že o útoku na jaderná zařízení v Íránu může zaútočit Izrael. Začátkem týdne taky o tom hovořil s premiérem židovského státu americký prezident Obama. Dnes americký ministr obrany prohlásil, že jestli selže diplomacie, mohou zasáhnout Spojené státy silou.„Ta varianta je pravděpodobná. Především ani Izrael ani USA ji nebudou chtít ze stolu dát pryč, protože je to jeden ze silných nástrojů  proti Íránu. Samozřejmě Írán se obává vojenského zásahu,“ uvedla hlavní analytička Pražského institutu bezpečnostních studií, Irena Kalhousová.


Neprodávejme naše klenoty cizím mocnostem, protestují ve Francii proti prodeji firmy Křetínskému

Francouzští poslanci a senátoři zpochybňují prodej částí francouzské technologické společnosti Atos českému miliardáři Danielu Křetínskému. Obchod by podle nich mohl ohrozit jaderné odstrašovací schopnosti Francie. Skupina francouzských zákonodárců své obavy zveřejnila v textu na webu deníkuLe Figaro. Atos tento týden uvedl, že jedná o prodeji svých ztrátových aktivit Křetínskému zhruba za dvě miliardy eur (48 miliard Kč). Firma, která se potýká s finančními problémy, by se tak zároveň měla přeorientovat na kybernetickou bezpečnost a cloudová aktiva a současně by měla snížit zadlužení. Dohoda by Křetínskému také umožnila získat podíl 7,5 procenta ve zbývající části podniku, který by se přejmenoval na Eviden. Titulek článku skupiny zákonodárců z pravicové konzervativní strany Les Républicains zní: „Přestaňme prodávat naše nejstrategičtější klenoty cizím mocnostem“. Francouzské superpočítače, které Atos vyrábí a které se používají pro virtuální jaderné testy, by takto padly do cizích rukou, píší. „Vidět tak mocného zahraničního hráče, jak se přibližuje našim ultracitlivým vojenským kapacitám, si zaslouží naši pozornost,“ uvedla skupina zákonodárců vedená senátorem Cédrikem Perrinem z obranného výboru Senátu. Zároveň připomněla, že Křetínský už se ve Francii angažuje v energetice, médiích a maloobchodě, ale s oblastí IT služeb zatím nemá zkušenosti. „Existuje historický precedens, který ukazuje, že jeden den jste menšinovým akcionářem a druhý den většinovým akcionářem. Existuje skutečné riziko pro naši suverenitu,“ řekl Perrin agentuře Reuters. Zákonodárci se zároveň ptají, proč se více nezvažovala nabídka od francouzských kupců, když zájem o Atos podle francouzských médií projevilo i konsorcium francouzských firem Astek a ChapsVision. Francie je jedinou západoevropskou zemí, která má absolutní autonomii v používání jaderných zbraní. Zákonodárci nemohou zablokovat prodej francouzské společnosti, to může pouze vláda, pokud se domnívá, že k tomu existuje strategický důvod.


Kritika jádra sílí, Evropa se ho ale nechce vzdát

Evropské vlády chtějí stavět jaderné reaktory třetí generace Londýn -Evropa potřebuje snížit svou závislost na ropě, plynu a uhlí. Proto není pravděpodobné, že by havárie v japonských jaderných elektrárnách, způsobené pátečním zemětřesením, změnily její záměr stavět za miliardy dolarů nové bloky, tvrdí ve své analýze agentura Reuters. Krize v Japonsku je nicméně pro jadernou energetiku, která v poslední době zažívala renesanci, neúspěchem. Veřejnost začala totiž pomalu zapomínat na havárii v americké elektrárně Three Mile Island v roce 1979 i na černobylskou katastrofu na Ukrajině v roce 1986. Evropské vlády budou nyní zřejmě čelit výrazně hlasitějšímu nesouhlasu se stavbou nových jaderných elektráren. A to především kvůli současné situaci v Japonsku, kde se experti snaží zabránit roztavení palivových tyčí ve třech reaktorech. Odpůrcům jádra posloužilahavárie v Japonskujako důkaz nebezpečnosti jaderné energetiky. Všude v Evropě nyní žádají, aby vlády znovu zvážily záměr stavět nové atomové elektrárny. Pod velkým tlakem je německá kancléřka Angela Merkelová, jejíž vláda loni rozhodla, že na dvanáct let prodlouží činnost stávajících elektráren. V sobotu se v Německu konala velká demonstrace proti jaderné energetice, jež byla sice naplánována před událostmi v Japonsku, ale ty jí dodaly nový náboj. V pondělí už německá média psala, že se vláda v Berlíně bude odklonem od jaderné energetiky znovu zabývat. Evropský komisař pro energetiku Günther Oettingerchce v příštích několika dnech uspořádat setkání, na němž by evropští provozovatelé atomových elektráren, firmy stavějící reaktory a úřady pro bezpečnost jaderné energetiky probrali, co se stalo v Japonsku. Podle britského ministra energetiky Chrise Huhneho, jehož země plánuje výstavbu nových jaderných reaktorů, má Británie jiný typ reaktorů než Japonsko. Huhne také zdůraznil, že britské ostrovy neleží v zemětřesné zóně. Itálie, jež v Evropě patří k několika málo zemím ležícím v tektonicky neklidné oblasti, je jedinou zemí v G8, jež nemá jadernou elektrárnu. Premiér Silvio Berlusconi ale chce, aby jeho země v budoucnosti získávala alespoň čtvrtinu elektrické energie z jádra. Jeho strana již v dolní komoře italského parlamentu řekla, že nehodlá své plány měnit. Události v Japonsku ale silně ovlivní italské voliče při referendum o tom, zda stavět jaderné elektrárny. To se má na Apeninském poloostrově konat do tří měsíců. Německé jaderné elektrárny jako Neckarwestheim přesluhují | Foto: Reuters Francie, která je po USA druhým největším producentem energie z jádra, řekla, že posoudí, jaká další bezpečnostní opatření by mohla na svých 58 reaktorech udělat. Podle zdrojů z firem stavějících atomové elektrárny nehoda v Japonsku určitě nezastaví investice do jaderné energetiky v zemích, jako je třeba Británie. "Vlády musejí uvažovat racionálně vzhledem k narůstající spotřebě elektrické energie a emisím CO2," řekl jeden francouzský zdroj, který si nepřál být jmenován. "Jaderná energie je nutnou součástí vějíře možností, jak vyrábět energii." Další francouzský zdroj prohlásil, že havárie v Japonsku budou znamenat podporu pro výstavbu reaktorů třetí generace, u nichž bude možnost bezpečně uzavřít vnitřek bloku, dojde-li k nekontrolovanému tavení paliva.


Mesto chce definitívne zabráni abe uránu na Jahodnej

V malej zasadake Magistrátu mesta Koice (MMK) sa vera uskutonila konferencia súvisiaca so zámerom aby uránu v lokalite Jahodná-Kuriková. Podujatie zorganizovala koalícia mimovládnych organizácií Greenpeace, Priatelia Zeme, OZ Sosna, OZ Bretan a pl atforma obcí a miest SR, dotknutých zámerom aby uránu a zlata. Ako odznelo na konferencii, vedenie mesta Koice sa pokúsi definitívne prípadnej abe zabráni.KOICE. Primátor mesta Frantiek Knapík u uloil odborným útvarom MMK úlohu pripravi v spolupráci s Koickým samosprávnym krajom (KSK) návrh mesta Koice na zruenie chráneného loiskového územia v spomínanej lokalite. Po spracovaní bude najneskôr do 2 týdov zaslaný Obvodnému banskému úradu (OBÚ) v Koiciach."Toto opatrenie je v súlade s uznesením mestského zastupitestva v Koiciach zo da 14. 6. 2006, mestskí poslanci ním schválili negatívny postoj mesta k návrhu na urenie dobývacieho priestoru na abu uránu v lokalite Jahodná-Kuriková s odôvodnením, e dobývanie uránu je v rozpore s plánom hospodárskeho a sociálneho rozvoja mesta Koice, ktorý podporuje rekreané vyuitia daného územia," uviedol Milan Sabol, vedúci oddelenia výstavby a ivotného prostredia MMK. "Preto samospráva mesta akýkovek zámer aby uránu na Jahodnej do budúcnosti odmieta."Ako M. Sabol dodal, v prípade zruenia chráneného loiskového územia na základe návrhu obce, nie je následne moné zaa konanie o urení dobývacieho priestoru, ani konanie o povolení banskej innosti v tejto lokalite.SkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamouSkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamou Poda Jaroslava Vrába, vedúceho komunikaného centra MMK, ak OBÚ návrhu mesta vyhovie, bola by eliminovaná hrozba otvorenia dobývania loiska rádioaktívnych nerastov s negatívnymi úinkami na ivotné prostredie v tesnej blízkosti (cca 6 a 8 km) od obývaných oblastí mesta, zárove by bol zachovaný ochranný reim chránených území európskeho významu a taktie pásma hygienickej ochrany zdrojov pitnej vody erme, zásobujúcich Koice, ktoré by rozsiahla banská innos mohla ohrozi.Poda banského zákona sa ochrana výhradného loiska nerastného bohatstva zabezpeuje proti znemoneniu alebo saeniu jeho dobývania urením chráneného loiskového územia, o ktorom rozhoduje banský úrad. Ak ale chránené loiskové územie bráni v alom rozvoji obce (poda jej rozvojových dokumentov), tá môe poda návrh, aby banský úrad hranice chráneného loiskového územia zmenil, a to aj jeho zruením. Na konferenciu boli prizvaní aj zástupcovia spolonosti Ludovika Energy, s. r. o., ktorá u niekoko rokov robí geologický prieskum, mapovanie a spresovanie zásob uránových a molybdénových rúd s cieom vypracova ekonomické túdie ich moného vyuitia. Okrem Jahodnej-Kurikovej je driteom alích prieskumných území: Spiská Nová Ves, Chras nad Hornádom, Spiská Teplica a Kluknava. Ludovika Energy je stopercentnou dcérou kanadskej spolonosti Tournigan Energy Ltd., v SR pôsobí (pôvodne ako Ludovika Holding, s. r. o.) od roku 2005.Napriek pozvaniu vak na konferenciu z Ludovika Energy nepriiel nikto. "Ludovika Energy sa na konferencii nezúastní, nakoko zloenie prednáajúcich a organizátorov neposkytuje priestor na objektívnu diskusiu, na hadanie rieení a získanie objektívnych informácií," skontatoval Boris Bartalský, generálny riadite spolonosti. "Jedna z posledných aktivít Greenpeace, ako je zhadzovanie vrtnej vee v oblasti, kde sa vykonáva geologický prieskum, nás v tom utvrdzuje. Myslíme si, e verejnos potrebuje objektívne informácie o celom cykle jadrovej energetiky, zaínajúci sa abou uránovej rudy ako energetickej suroviny. Mali by sme hada environmentálne vhodné rieenia, ako by mohla ma naa krajina nezávislý zdroj energetickej suroviny na niekoko desaroí. Vyuívanie moderných rieení pri výrobe, napríklad pouitie inidiel na báze karbonátov (napr. sóda bikarbóna) je jedno z rieení. Obavy, ktoré svojimi aktivitami vyvoláva medzi umi hnutie Greenpeace sú zaloené na prezentovaní zastaraných technológií pouívaných v minulosti. Tieto by pri súasnej legislatíve nemali ancu na prevádzku. Ich aktivity (Greenpeace-pozn.red.) sú postavené na snahe neustále proti nieomu vystupova, namiesto snahy nachádza rieenia." Na spomínané moderné technológie aby uránu prezentované Ludovikou Energy reagoval právnik Jozef uchta z KSK. "Z ich strany ide iba o zásterku a zahmlievanie skutoností," zdôraznil J. uchta. "Teraz hovoria o ekologických spôsoboch aby. Keby ale získali aobné práva, nikto im u nezabráni v tom, aby zaali pouíva pri spracovaní uránovej rudy rôzne kyseliny i iné nebezpené chemikálie, ktoré by totálne zdevastovali celú oblas. Ak banský úrad vyhovie návrhu mesta Koice, hrozba aby uránu na Jahodnej-Kurikovej bude zaehnaná."K informácii, e mesto Koice poiada banský úrad o zruenie chráneného loiskového územia, nám vera popoludní poslala Ludovika Energy vyjadrenie, citujeme: "Chránené loiskové územie hovorí o tom, kde sa v hbke loisko nachádza. Nehovorí o tom, e sa v tom priestore - priamo na povrchu bude aj ai. Loisko sa nachádza v hbke 200-700 metrov pod povrchom. Naa spolonos sa u niekokokrát zaviazala, e táto oblas by aj v prípade aby ostala neporuenou a nedotknutou. To znamená, e rekreaná oblas na Jahodnej by ostala v rovnakej podobe ako ju poznáme dnes. Prípadné dobývanie by nemalo iaden vplyv ani na zdravotný stav obyvatestva. Slovensko by tým navye mohlo získa nezávislý zdroj energetickej suroviny na niekoko desaroí. Nevidíme dôvod, preo by vyuitie loiska bolo v rozpore s územnými plánmi mesta." Fakty Vyjadrenie banského úraduMesto chce v návrhu na zruenie chráneného loiskového územia v lokalite Jahodná-Kuriková aplikova najmä  17 tzv. banského zákona (urenie, zmeny a zruenie chráneného loiskového územia). i má návrh nádej na úspech, sme sa opýtali Ivana Krajníka, predsedu OBÚ v Koiciach."Obec má právo na podanie návrhu na zmenu, ale musí by kvalifikovane spracovaný a spa predpísané náleitosti," odpovedal I. Krajník. "Po obdraní návrhu a jeho posúdení máme na vydanie rozhodnutia lehotu 30, pri zloitých prípadoch 60 dní, respektíve pri najzloitejích veciach i viac. K tomu, i má návrh ancu na úspech, sa teraz neviem vyjadri, najprv ho musíme dosta a pretudova."V  17 (2) sa píe: "Konanie... o zmenu chráneného loiskového územia sa zaína na návrh organizácie, orgánu tátnej správy alebo obce. Obec, ktorá podá návrh, v odôvodnení uvedie, e doterají rozsah chráneného loiskového územia bráni v alom rozvoji obce. K návrhu musí organizácia priloi osvedenie o výhradnom loisku a návrh hraníc chráneného loiskového územia alebo návrh na zmenu hraníc chráneného loiskového územia." Najdôleitejie správy z východu Slovenska ítajte naKorzar.sme.sk. Vetky správy z Koíc nájdete nakoickom Korzári


Francúzsko a Juná Kórea prehbia spoluprácu v oblasti pokroilých technológií

Kórejský prezident navtívil Parí v rámci juhokórejskej kampane za organizáciu Svetovej výstavy 2030. PARÍ. Juhokórejský prezident Jun Sok-jol a francúzsky prezidentEmmanuel Macronsa v Paríi dohodli na posilnení spolupráce v oblastiach vyspelých technológií a klimatickej zmeny, vyhlásila kancelária juhokórejského prezidenta. Prezidenti dospeli k dohode poas raajok a summitu v Elyzejskom paláci, ktorý je oficiálnym sídlom francúzskych prezidentov. Kórejský prezident navtívil Parí v rámci juhokórejskej kampane za organizáciu Svetovej výstavy 2030. Jun a Macron prediskutovali obchodnú spoluprácu svojich krajín v oblastiach výroby nabíjatených batérií a obnovitených zdrojov energie. Okrem toho sa zhodli aj na potrebe spolupráce v oblastiach ako je jadrová energia, kvantová fyzika, startupy a polovodie, dodala kancelária juhokórejského prezidenta. Medzinárodné spoloenstvo by poda oboch prezidentov malo spolupracova s cieom eli neustálym provokáciám Severnej Kórey nukleárnymi zbraami a balistickými strelami. Macron v severokórejskej otázke vyjadril Junej Kórei plnú podporu. Prezidenti si tie vymenili názory na situáciu na Blízkom východe a na vojnu Izraela sHamasom. Juná Kórea bude od budúceho roka jedným z desiatich nestálych lenov Bezpenostnej rady OSN. Táto krajina preto summit vyuila na posilnenie vzahov s Francúzskom, ktoré je jedným z piatich stálych lenom rady, uviedla kancelária juhokórejského prezidenta.