Bőrünkön érezzük a klímaváltozás hatását

A következő évtizedekben jelentősen növelni kell a megújuló és az atomenergia szerepét a globális energetikában. A légkörbe kibocsátott káros anyagok mennyiségének csökkentése az emberiség számára létkérdés. A klímaváltozás kedvezőtlen hatásai már Magyarországon is éreztetik hatásukat. Világszerte szélsőséges időjárási helyzetek, árvizek és aszályos időszakok, akár emberéleteket is követelő hőhullámok fordulnak elő, a mezőgazdaságban a termésmennyiség drasztikus változását lehet tapasztalni, illetve azt, hogy korábban nem ismert kártevők és kórokozók jelennek meg. A klímaváltozás hatásait mindenki érzi. Az Országos Meteorológiai Szolgálat adatai szerint az idei volt a második legmelegebb nyár Magyarországon, az 1901-es, első hivatalos mérés óta. Az évszak középhőmérséklete 22,3 Celsius-fok volt, ami 2,1 fokkal haladja meg az 1981-2010-es átlagot. Az idei év júniusa pedig rekordot döntött: az év hatodik hónapja sosem volt melegebb a mérések elindítása óta. Az emberiségnek fel kell készülnie ezekre a jelenségekre, ugyanakkor ma sem késő tenni ellenük. A klímaváltozás hatásai elsőrendű okának a rekordszintre emelkedő globális szén-dioxid-kibocsátást tartják a szakértők. Az emisszió csökkentéséhez, illetve ahhoz, hogy az energetikai rendszerek meg tudják termelni azt az egyre több áramot, amit az emberiség igényel, szükség van az atomenergiára. A klímaváltozással összefüggő hatásoknak ugyanis mintegy fele köthető az emberi tevékenység okozta szén-dioxid-kibocsátáshoz. A károsanyag-kibocsátásában pedig jelentős szerepet játszik a fosszilis, azaz szén, gáz vagy éppen olaj elégetésén alapuló energiatermelés. Nagy kérdés, hogy az emberiség milyen választ ad a világ egyre növekvő energiaéhségére. A Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezet (OECD) égisze alatt működő Nemzetközi Energiaügynökség (IEA) elemzése szerint például 2040-re mintegy 25 százalékkal nőhet a világ energiaigénye. Ha azonban nem valósulnak meg a szükséges energiahatékonysági intézkedések, akkor a bővülés kétszer ekkora is lehet. Egyre több áramot igényel az emberiség, a 2017-es adatok szerint ugyanakkor a világon megtermelt villamos energia mintegy kétharmada fosszilis energiahordozókból származott, az elemzések szerint e jelentős károsanyagkibocsátással járó energiatermelést 20–45 százalékkal kellene csökkenteni az országoknak. A cél, hogy a több energiát kevesebb fosszilis forrásból állítsa elő a világ, ehhez pedig a megújuló és az atomenergia együttes fejlesztésére van szükség. Az atomerőművek már ma is óriási mennyiséggel, évi mintegy 2,5 milliárd tonnával csökkentik a globális szén-dioxid-kibocsátást, ahhoz képest, mintha termelésüket szénerőművekkel váltanák ki. Az atomenergia a világ második legnagyobb, alacsony károsanyag-kibocsátású energiatermelési módja, a globálisan tisztán megtermelt áram mintegy harmadát nukleáris reaktorok állítják elő. Az atomenergiát csak a vízerőművek előzik meg, a vízenergia ugyanakkor nem áll rendelkezésre Magyarországon olyan mértékben, amely fedezhetné a villamosenergia-igények nagyobb hányadát. A hazai energetikában a megújuló és az atomenergia alkalmazása szavatolja a fenntartható termelést. Magyarországon a megtermelt áram fele (50,64% volt a részarányunk a 2018-as bruttó hazai termelésből) érkezik a Paksi Atomerőműből, a legszigorúbb biztonsági követelményeknek megfelelő alaperőmű ezzel jelentősen hozzájárul a villamosenergia-rendszer stabilitásához, illetve lehetővé teszi az időjárástól függően termelő megújuló energiaforrások alkalmazását is. Áramra ugyanis szükség van akkor is, amikor sem a napelemek, sem a szélerőművek nem képesek termelni. A megújuló és az atomenergia egymást kiegészítve lehet a klímaváltozás elleni harc hatékony eszköze. Az atomerőmű működése során nem bocsát ki káros anyagokat. Klímabarát, olcsó áramot biztosít a lakosságnak és a vállalatoknak. A jelenleg működő négy paksi blokk működése például annyi oxigén megtakarításához járul hozzá, amekkora mennyiség kétmillió ember szükségletét fedezi. Vagyis gyakorlatilag annyit, amennyit az összes magyarországi erdő egy év alatt termel meg. Azokban az országokban, ahol megkezdték az atomerőművek leállítását, helyettesítő, többségükben gáz- vagy széntüzelésű erőműveket kellett csatsorba állítani. Mindez költségesebb energiatermelést és magasabb károsanyag-kibocsátást eredményezett. Az atomerőművek leállítása emellett ellátásbiztonsági szempontból is rossz döntés, a tapasztalatok szerint ugyanis csökkenti a villamosenergia-ellátás stabilitását, végső soron pedig az áramszünetek súlyos kockázatával is jár. A fosszilis erőművekkel összehasonlítva tehát jól látható, hogy mind a tüzelőanyag, mind a kibocsátott károsanyag mennyiségét tekintve az atomerőművek garantálják a leginkább fenntartható, tiszta és olcsó energiatermelést. Egy atomerőmű, működése során lényegében szennyező anyag kibocsátása nélkül termel nagy mennyiségű áramot, stabilan. Minimális környezeti hatással üzemel, nem bocsát ki sem szén-dioxidot, sem kén-dioxidot, sem nitrogén-oxidot. Az atomenergia előnyei egy teljesen új dimenzióban, az elektromos autók térhódításában is megjelennek. Az e-közlekedés fenntartható, klímabarát mivolta ugyanis nagymértékben múlik azon, hogy az ilyen járművek által felhasznált áramot milyen módon termelik meg. Az atomenergia áramát felhasználó autó kilométerre vetített károsanyagkibocsátása jelentősen alacsonyabb, mint szén- vagy gáz-erőművekben megtermelt villamos energiával hajtott társáé.


Rosja zmienia doktrynę nuklearną. Radosław Sikorski: Putin wreszcie zdał sobie z tego sprawę

Radosław Sikorski po spotkaniu szefów dyplomacji z państw "Wielkiej Piątki": Polski, Niemiec, Francji, Włoch, był pytany o nową doktrynę atomową Rosji. — Może to świadczyć, że Putin wreszcie zdał sobie sprawę, że Rosja jest słabsza wojskowo od Zachodu — stwierdził polski minister spraw zagranicznych. — Mam dwa słowa komentarza. Po pierwsze proszę pamiętać, że w czasie zimniej wojny to NATO miało doktrynę użycia broni atomowej jako pierwsze. Z czego to wynikało? Z domniemania, że Pakt Warszawski miał przewagę w broniach konwencjonalnych i wielkości armii nad sojuszem północnoatlantyckim. Więc jeśli Putin obniża próg użycia broni atomowej, to może to świadczyć, że wreszcie zdał sobie sprawę, że Rosja jest słabsza wojskowo od Zachodu — mówił Sikorski. — Po drugie. Doktryny doktrynami. Inaczej działa to w demokracjach, inaczej w autokracjach. Proszę sobie wyobrazić scenę, w której z jakiegoś podwody Putin chce użyć tej broni, a jego podwładni mówią "nie" — zaznacza szef polskiej dyplomacji. Sikorski zaznacza, że to byłaby absurdalna sytuacja. Opublikowany we wtorek dokument definiuje potencjalnego przeciwnika, wobec którego Rosja mogłaby prowadzić "odstraszanie nuklearne".Zgodnie z nim agresja wymierzona w Rosję przez jakiekolwiek państwo należące do sojuszu wojskowego byłaby uważana za agresję ze strony tego sojuszu jako całości. "Odstraszanie nuklearne" może być prowadzone "przeciwko potencjalnemu przeciwnikowi, co oznacza poszczególne państwa i koalicje wojskowe bloków, które uważają Federację Rosyjską za potencjalnego przeciwnika i posiadają broń jądrową lub inne rodzaje broni masowego rażenia bądź znaczący potencjał bojowy sił ogólnego przeznaczenia" — głosi znowelizowany dokument.Równoważna ochrona nuklearna objęła Białoruś jako najbliższego sojusznika Kremla. W nowelizacji nie stwierdzono, że taki atak musiałby skutkować odpowiedzią nuklearną— podkreśliła agencja AP. W odniesieniu do kluczowych zasad, w dokumencie wspomniano o "niepewności (dotyczącej) skali, czasu i miejsca możliwego zastosowania odstraszania nuklearnego" — zauważyła agencja, dodając, że zgodnie z nowelizacją "broń atomowa może zostać użyta w przypadku masowego ataku powietrznego z użyciem pocisków balistycznych i manewrujących, samolotów, dronów i innych obiektów latających". Decyzja o zmianie oficjalnej doktryny nuklearnej Rosji jest odpowiedzią Kremla na doniesienia odecyzji administracji prezydenta USA Joego Bidena, zezwalającej Ukrainie na wystrzeliwanie amerykańskich pocisków dalekiego zasięgu na obiekty w głębi Rosji — podkreśliła Agencja Reutera. Putin zarządził przygotowanie zmian w doktrynie nuklearnej na kilka tygodni przed listopadowymi wyborami prezydenckimi w USA — zauważył Reuters.


Německu hrozí blackout a ministr odstavuje jaderné elektrárny, rozčiluje se Söder

Špatné, nepochopitelné a v praxi neproveditelné. Tak hodnotí bavorský premiér Markus Söder (CSU) rozhodnutí ministra hospodářství Roberta Habecka (Zelení) odstavit poslední tři jaderné elektrárny s tím, že dvě zůstanou v rezervě. Německu hrozí podle Södera blackout a odpojení milionů lidí od elektřiny. „To se chce opravdu riskovat? Odříznout deset milionů domácností od elektřiny a doufat, že ostatní evropští partneři udělají totéž? Pravdou je, že Evropané říkají: ‚Německo, prosím, nechejte jaderné elektrárny běžet, aby byla zachována stabilita evropské sítě.‘ A proto je Habeckovo rozhodnutí špatné, nepochopitelné a také v praxi neproveditelné,“ prohlásil Söder. V prodloužení provozu německých jaderných elektráren z hlediska bezpečnosti nevidí bavorský premiér komplikaci. „Musíme zvážit problémy. Ale riziko, které v tuto chvíli máme, je, že se síť zhroutí. Nastanou výpadky proudu a kromě problému s teplem masivně zvětšíme energetický problém.“ Podle bavorského premiéra je riziko blackoutu větší než nebezpečí, které představují německé jaderné elektrárny. Německo chce ponechat dvě ze tří stávajících jaderných elektráren do poloviny dubna 2023 v rezervě, třetí podle plánů ke konci letošního roku odstaví. Různé scénáře ukázaly, že situace s energetickým zásobováním může být v Evropě v nadcházejícím zimním období velmi napjatá. Ve dvou nejkritičtějších scénářích mohou výpadky postihnout i Německo. Nejhorší vývoj naznačuje, že by to mohlo být celkem až 91 hodin. V takovém případě, pokud by nebylo možné energii zajistit, by bylo nutné některé odběratele odpojit. To by mohlo postihnout i miliony lidí. Pomoci v takovém případě mohou jaderné reaktory, které mohou předejít i přetížení energetické soustavy. O ukončení provozu jaderných elektráren v Německu rozhodla už předchozí vláda konzervativní kancléřky Angely Merkelové. Popudem k tomu byla havárie jaderné elektrárny v japonské Fukušimě v roce 2011. Ponechání jaderných elektráren v provozu je kontroverzní téma pro Zelené, kteří jsou jedním z koaličních partnerů sociálních demokratů (SPD) současného kancléře Olafa Scholze. Členem Zelených je i ministr hospodářství Robert Habeck. Součástí koalice jsou i  liberální svobodní demokraté (FDP), kteří naopak prodloužení životnosti jaderných elektráren podporují a nechat jaderné elektrárny v provozu požaduje také unie CDU/CSU.


Ukrajina žádá Rusko o uzavření úseku společné hranice

Ukrajina žádá Rusko, aby stáhlo své vojáky z Ukrajiny. Kyjev chce také po Moskvě, aby uzavřela společnou hranici na úseku, který ukrajinská strana nekontroluje. Moskvu o to požádal prezident Petro Porošenko.Jestliže Rusko zavře hranici na východě, do dvou až tří týdnů na Ukrajině zavládne mír a stabilita, prohlásil prezident Petro Porošenko, toho času na návštěvě Austrálie.Prezident tam jedná mimo jiné o dodávkách uhlí a také paliva pro ukrajinské jaderné elektrárny. Kyjev se tím chce zbavit energetické závislosti na Rusku.Z oblasti pokračujícího konfliktu mezitím prchá stále více lidí.„Zaznamenali jsme prudký nárůst počtu přesídlenců z oblastí dočasně obsazených teroristy. Za uplynulých 24 hodin to bylo 7246 lidí. Od počátku protiteroristické operace celkem více než 514 tisíc,“ oznámil Andryj Lysenko z bezpečnostní rady státu.


A paksi bővítést is veszélybe sodorhatják a nyugati szankciók

Az orosz Roszatom vezetője nyilatkozott. Az orosz Roszatom vezetője csütörtökön bejelentette, hogy a nemrég kiszabott nyugati szankciók érinthetik a Roszatom által kötött nemzetközi szerződéseket is – írja a RIA hírügynökség. A Roszatom több nyugati országban vállalta atomerőmű építését. A hírügynökség egyelőre nem közölt további részleteket a bejelentésről. A Kormányszóvivői Iroda nem kívánta kommentálni a sajtóértesüléseket, kérdéseinkre a mai nap folyamán ígértek választ.


‚Z továren unikají chemikálie.‘ Válka na Ukrajině poškozuje přírodu, monitorovat to pomáhají i Češi

Válka na Ukrajině těžce ničí životní prostředí. S důsledky konfliktu se bude ukrajinská příroda vyrovnávat desítky let a zasáhne tak několik generací lidí. Podle dat OSN se znečištění přitom týká nejen půdy, ale i vzduchu a vody a přesunout se tak může i do okolních zemí. Ukrajinští ekologové teď hlavně mapují škody. Pomáhá jim v tom řada mezinárodních ekologických organizací, jednou z nich je i česká Arnika.Válka katastrofálně znečišťuje kromě vzduchu a půdy i podzemní vodu. Problémem jsou i úniky škodlivých látek, shrnuje ekolog Maksim Soroka z organizace Clean Air for Ukraine.„Není to jen znečištění a kontaminace. Vidíme také zkázu celé přírody a zdrojů – úhyn zvířat, ničení nejproduktivnějších a největších ekosystémů, zejména v jižní čísti země,“ popisuje Soroka.Satelitní snímky OSN kromě toho také ukázaly výrazný nárůst požárů v různých přírodních rezervacích a chráněných územích a také v zalesněných oblastech.Před válkou se ekologové na Ukrajině soustředili hlavně na monitoring kvality ovzduší v zemi. Teď se jejich práce rozšířila i na ostatní problémy, které válka na Ukrajině vytváří, přibližuje další člen Clean Air for Ukraine Oleksej Angurets:„Největší problémy jsou způsobené tím, že z různých industriálních zón a továren unikají chemikálie, které kontaminují vodu a vzduch. Je to třeba chlór, amoniak, ale i různá paliva a podobně. Další problémy jsou pak způsobené střelbou a explozemi. To všechno těžce znečišťujě půdu, vzduch, i vodu.“Podle něj je dalším velkým problémem ohrožování jaderných elektráren. Teď ekologové na Ukrajině hlavně zjišťují, jak závažné poškození je. Výsledky monitoringu chtějí publikovat a vytvořit tak základ pro další výzkum a následné řešení těchto problémů – tedy co se musí udělat, kolik to bude stát a tak podobně.Podle Olekseje Anguretse je současná situace svým způsobem i příležitostí, jak Ukrajinu po válce vybudovat na ekologických základech.Ekologové na Ukrajině spolupracují se zahraničními organizacemi, mimo jiné s českou Arnikou. Ta už před válkou spolupracovala s ukrajinskými organizacemi na monitoringu kvality ovzduší. Ještě před začátkem ruské invaze na Ukrajinu tam totiž situace se znečištěním vzduchu byla velmi špatná.Se začátkem války ale musela organizace všechny aktivity výrazně změnit, vysvětluje Marcela Černochová z Arniky: „Primární starostí bylo, jak zabezpečit životy a zdraví našich kolegů na Ukrajině. Tak jsme přetransformovali naši činnost do jakési humanitární pomoci.“Měření znečištění vzduchu se od začátku války zkomplikovalo, protože řada měřících stanic nestojí, nebo je odpojená. Data jsou ale zkreslená i z jiných důvodů.„Co se týká kvality ovzduší, tak to je velmi diskutabilní, protože některé velké podniky, které byly zásadními průmyslovými znečišťovateli, přerušily činnost, nebo už neexistují. Toto analyzovat je teď náročné a předčasné,“ dodává Černochová.Arnika se ve spolupráci s ukrajinskými ekology proto snaží monitorovat právě důsledky válečné invaze – havárie způsobené bombardováním a ostřelováním, úniky nebezpečných látek nebo odpadních vod.


Ukrajna 389 millió dollárért vásárolt orosz nukleáris fűtőanyagot

Kijev - Ukrajna 389 millió dollár értékben vásárolt nukleáris fűtőanyagot Oroszországtól az idei első hét hónapban, 73,4 százalékkal többet, mint egy évvel korábban. A Roszatom orosz állami konszern adatai szerint Ukrajna évente átlagosan mintegy 600 millió dollárért vásárol nukleáris fűtőanyagot Oroszországtól. Az import értéke az idei első hat hónapban 297 millió dollár értékű volt, júliusban ez további 101,5 millió dollárral nőtt. Ukrajnának 4 atomerőmű van 15 reaktorral. Ukrajna csökkentené függőségét az orosz nukleáris fűtőanyag-szállításoktól. Ennek érdekében 2020-ig szóló importmegállapodást kötött a Westinghouse vállalattal. Az amerikai cég első szállítmánya jövőre érkezik a Dél-Ukrajnai Atomerőműbe, amely három, egyenként 1000 megawatt teljesítményű reaktorblokkal rendelkezik.
MTI


Istenem, mit tettünk?

Istenem, mit tettünk? – írta a Hirosimára atombombát dobó repülőgép fedélzeti naplójába a gép másodpilótája, Robert Lewis, és a kérdés azóta is érvényes. Tényleg szükség volt a bombákra? Nem lett volna más megoldás? Kövesse az Indexet Facebookon is! 1945-ben az amerikaiak majdnem 90 százaléka értett egyet azzal, hogy az ország hadserege atombombát dobott két japán nagyvárosra. A legfrissebb eredmények szerint már alig több, mint a népesség fele gondolja ezt jó megoldásnak, a többiek szerint felesleges erőfitogtatás volt csak, hogy hetven éve, helyi idő szerint reggel nyolc körül a Hirosima fölött repülő Enola Gay személyzete megszabadult a világ első, hadászati céllal bevetett atombombájától. Ma már máshogy gondoljuk A történészek egyik alapvetése, hogy sok döntést nem utólag, mai fejjel kell megvizsgálni, hanem abban a kontextusban, amelyben az adott eseménysor amúgy is zajlott. Sokan azt mondják, hogy Japán amúgy is a megadás szélén volt, az atombomba nélkül is el lehetett volna érni, hogy az addigra (katonai és polgári áldozatokat is beleszámítva) mintegy hárommilliós emberveszteséget elszenvedő, a tengeri blokád miatt szinte éhező és hadianyag-utánpótlástól megfosztott ország nem bírta volna már sokáig a nyomást. Többek szerint az atombombák célja nem is annyira a japán ellenállás megtörése volt, az USA inkább a szovjeteknek akart üzenni, mert már ekkor kezdett körvonalazódni a későbbi hidegháború. Ennek viszont szinte minden akkori adatellentmond. Truman szavaival élve Japán inváziója „egy újabb Okinawa lett volna az elejétől a végéig”. Ezt mutatja a tény, hogy addigra tulajdonképpen pont Hirosima és Nagaszaki kivételével az összes japán nagyvárost olyan súlyosan szétbombázta az amerikai légierő, hogy a károk jóval meghaladták a két atombomba által okozott pusztítást. A japán civil és katonai vezetők ettől függetlenül folyamatosan készültek a mindent eldöntő ütközetre. A népesség nagy részét felkészítették az ellenállásra, az adatok szerint a kamikaze-hadviselést a levegőből a földre is levitték volna. A japánok elszántságát mutatja, hogy sok történész szerint nem is a két bomba miatt kapituláltak, Hirohito császár az augusztus 8-i szovjet hadüzenet, illetve az egy nappal későbbi, mandzsúriai orosz támadás miatt utasította végül a kormányt, hogy fogadják el a szövetségesek feltételeit, és tegyék le a fegyvert. A háború hivatalosan egy hónappal később ért véget, de a megszállott japán helyőrségek katonái néhol még évekig, sőt évtizedekig harcoltak. Onoda Hiroo1974. március 9-én adta csak meg magát, vagyis majdnem harminc évvel a háború befejezése után, és akkor is csak azért, mert régi parancsnoka utasította erre. A legkisebb rossz? Az atombombák bevetése ettől függetlenül borzalmas tett volt, a fegyver valóban az emberiség legvisszataszítóbb találmányai között van. A bevetés helyeslői és támogatói sokszor hangsúlyozzák, hogy a bomba hosszadalmas és véres időszaktól, hatalmas veszteségektől mentette meg a szövetségeseket, de azt sem szabad elfelejteni, hogy a bomba – bármennyire is furcsa ezt kimondani – még ennél is nagyobb szívességet tett a japánoknak. Becslések szerint japán katonák és civilek milliói, és úgy általában az ország maga menekült meg azon az áron, amit a két atombomba áldozatai fizettek meg. A bomba bevetését helyeslő, illetve szükségesnek mondó történészek szerint akkor járunk a legközelebb az igazsághoz, ha azt nézzük, hogy milyen más lehetőségei lettek volna a döntést meghozó Truman elnöknek. Ha megnézzük, kiderül, hogy az amúgy sem túl nagy számú egyéb lehetőség közül még mindig az atombomba ledobása tűnik a legkevésbé rossznak. Természetesen minden más megítélés alá esne, ha a Nagaszaki óta legalább egyszer még vetettek volna be atomot, hiszen akkor egy más eseménysor elindításáról lett volna szó. Nyilvánvaló, hogy egy atomháborúba torkolló fegyverkezési verseny lett volna a következmény, akkor ma fel sem merülne, hogy az atombomba elfogadható megoldás volt. Persze nehéz ezt azeseményta helyén kezelni. Hiába tudjuk, hogy az amerikai hadsereg sokkal brutálisabb gyújtóbombás támadásokat is vezetett a Japán nagyvárosok ellen, hiába vagyunk tisztában azzal, milyen elszántan védték volna valószínűleg szinte az utolsó emberig a japánok a saját országukat, a két atombomba csak a statisztikák és a számok világában tűnik igazolható cselekedetnek. Jól tudta ezt az amerikai propagandagépezet is, ezért volt, hogy sokáig tiltották a bombák valós következményeinek bemutatását, és főleg csak a hatalmas gombafelhőről készült képeket, esetleg a légi felderítés előtte és utána készült fotóit mutatták be a közvéleménynek. A hirosimai robbanás és a nyomában keletkező tűzvihar 80-140 ezer embert ölt meg azonnal, és nagyjából ugyanennyien sérültek meg súlyosan. A bomba villanását a 8 kilométerrel odébb lévő szemtanúk a napnál tízszer világosabbnak írták le, a hirosimai épületek kétharmada elpusztult, vagy a robbanás bontotta le, vagy a tűzvihar perzselte fel őket. Fél órával a robbanás után jött vissza radioaktív csapadék formájában mindaz, ami a levegőbe jutott, így a robbanásban eredetileg nem annyira érintett területek is bőven kaptak a bomba hatásaiból. Az USA sokáig a sugárzással kapcsolatos utóhatásokat is tagadta, pedig a túlélőket ért terhelés még évtizedekkel később is kimutatható volt. A japánoknak fogalmuk sem volt, mi történhetett. A túlélők által küldött jelentések csak annyit közöltek, hogy valami egészen új típusú fegyverrel támadták meg őket. A tokiói hadvezetésnek csak az tűnt fel, hogy a hirosimai helyőrséggel teljesen megszűnt a kapcsolat. A helyszínre küldött felderítőnek először a hatalmas füst, aztán a lángoló és romokban álló belváros tűnt fel. A japán tudósok sokáig nem fogadták el, hogy valóban atombombát dobtak rájuk, a saját kísérleteik sikertelensége miatt úgy gondolták, hogy ha az amerikaiak valahogy rá is jöttek az atomrobbantás titkára, azt nem tudták bombává, pláne biztonsággal bevethető bombává formálni. Truman amerikai elnök a robbantás után 16 órával tartott beszéde volt a legmegbízhatóbb forrás, amelyből a japánok tájékozódni tudtak. A bevetés ellenzői szerint az amerikaiak törekedhettek volna egy demonstrációs robbantásra ahelyett, hogy egy város felett vetik be a fegyvert. Ez utólag valóban elfogadható ötletnek tűnik, de ha kicsit jobban belegondolunk az akkori helyzetbe, már nem is olyan egyértelmű a dolog. A bemutatórobbantáshoz az kellett volna, hogy az amerikaiak előre bejelentsék, hogy valahol valami történik majd. Az atombomba azonban túl jól őrzött titok volt (egyes források szerint még az Enola Gay legénysége között is akadt olyan, akinek fogalma sem volt, pontosan milyen bombát is visznek magukkal), ráadásul az amerikaiak féltek, mi lesz akkor, ha a bomba besül. Ugyanakkor tény, hogy Hirosima egyike volt azoknak a városoknak, amelyeket nagyjából békén hagyott az amerikai légierő. Pár nappal a bevetés előtt már külön parancsban tiltották meg, hogy a város ellen bombázók repüljenek, pont azért, hogy a bomba hatásait minél alkalmasabb körülmények között, lehetőség szerint érintetlen város felett vethessék be. Sokan azt is mondják, hogy az USA sokkal többet tehetett volna az előzetes figyelmeztetések terén. Ez is érdekes pont, hiszen az USA (és az összes szövetségese) folyamatosan jelezte a japánoknak, hogy ha nem adják meg magukat, csak a teljes pusztulás marad nekik alternatívának. Az is tény, hogy amerikai repülők folyamatosan szórták a bombázásokról szóló üzeneteket a japán városokra, de nem tettek említést arról, hogy a közeljövőben egy minden eddiginél pusztítóbb fegyvert vetnek majd be. Persze pár évvel korábban a japán hadsereg sem siette el, hogy a megtámadott területek civil lakosságát értesítse. Az egész atombomba-kérdés legérdekesebb része, hogy mennyire tudjuk elfogadni a tényt: a bombát bevetették, és ha már be kellett vetni, a világtörténelem szempontjából talán a legjobb lehetőség volt, hogy azok és ott vessék be, akik és ahol bevetették. Persze ez a gondolatkísérlet nem tudja ellensúlyozni mindazok szenvedését, akik ott voltak a támadáskor. A visszaemlékezéseket olvasgatva az ember nehezen tudja magát azzal nyugtatni, hogy elevenen elégett gyerekek, az iszonytató hőségben egy pillanat alatt eltűnő emberek, vagy a lángok és a sugárzás stigmáit életük végéig magukon viselő tízezrek kellettek ahhoz, hogy véget érjen az akkor már öt éve tartó őrület. A háborút gyűlölni, nem a katonát Sokkal közelebb jutunk az igazsághoz, ha tudjuk, mitgondolta bombát ledobó gép másodpilótájáról a robbanás egyik túlélője, Koko Tanimoto Kondó. A támadás idején alig nyolc hónapos, ma tehát hetvenéves hölgy évek óta járja a világot, hogy minél több embernek beszélhessen a támadásról. Nem is annyira az akkor szerzett élményeiről, hiszen egyértelmű, hogy abból sokra nem emlékszik. Viszont azt nagyon jól tudja, milyen érzés volt tizenévesen, amikor meztelenül állt egy emelvényen, amíg a robbanás utóhatásait vizsgáló orvosok a sugárzás hosszú távú jeleit keresték a testén. Azt is tudja, milyen érzés volt, mikor az amerikai vőlegénye végül szakított vele, mert a férfi családja folyamatosan azzal traktálta, hogy a nő képtelen lesz gyereket szülni neki a sugárterhelés miatt. Persze névtelen amerikai jótevőkről is tud, akik a mai napig küldenek adományt a támadás évfordulóján a túlélőknek, vagy azok leszármazottainak. Kondo az NBC tévécsatorna egy különleges műsorában találkozott az Enola Gay másodtisztjével. A nő apját hívták meg a műsorba, és a show alatt folyamatosan hívták be a meglepetésvendégeket. Az akkor tizenéves először gyűlölettel nézett a pilótára, de aztán meglátta a könnyeket Lewis szemében. „Arra kértem Istent, bocsássa meg, hogy gyűlöltem ezt a fickót. Valójában a háborút kellene gyűlölnöm” – mondja Kondo, aki korábban éveken át tervezgette gyerekként, hogy üti, rúgja és harapja majd a gép személyzetét, ha egyszer véletlenül találkozik velük. Aztán mikor a műsorvezető megkérdezte Lewist, mit érzett a robbanáskor, Lewis azt válaszolta, hogy azt írta a repülési naplóba, Istenem, mit tettünk? A bomba a mai napig része az emberek gondolkodásának. Abe Sinzó japán miniszterelnök a közelmúltban indítványozta, hogy a japán törvényhozás változtassa meg a hetven évvel ezelőtt érvénybe léptetett alkotmánynak azt a szakaszát, amely tiltja, hogy a japán véderő (vagyis a hadsereg) a szigetország területén is részt vehessen fegyveres konfliktusokban. A japánok mindenkinél pontosabban emlékeznek, milyen borzalmas eredménnyel jár egy háború, így az ötletet hatalmas ellenkezés fogadta, a korábban népszerű politikus elfogadottsága 40 százalék alá esett. Az atombomba bevetésével kapcsolatos vitákban ráadásul van még egy fontos vonal: a japán hadsereg nemcsak a védekezésben volt kérlelhetetlen, a támadásoknál, illetve a más elfoglalt területeken sem volt hiány a kegyetlenkedésekben a beszámolók szerint. A bomba bevetését támogatók ezért sokszor mondják, hogy az USA csak befejezte, amit Japán Pearl Harbornál elkezdett. A japánok többsége pedig se Pearl Harbort, se Hirosimát nem akar újra. 5 könyvTöbb mint 600 meghökkentő, érdekes és tanulságos történet! Kövesse az Indexet Facebookon is!


Prevádzka atómových elektrární bola vlani bezproblémová

Jadrové zariadenia na Slovensku boli v minulom roku prevádzkované bez závaných udalostí, ktoré by viedli k vydaniu príkazu na zníenie výkonu alebo na odstavenie reaktora. BRATISLAVA. Prevádzka slovenských atómových elektrární bola v minulom roku bezpená a spoahlivá. Na základe výsledkov kontrolnej a hodnotiacej innosti je moné kontatova, e jadrové zariadenia v Slovenskej republike boli v minulom roku prevádzkované bezpene a spoahlivo, bez závaných udalostí, ktoré by viedli k vydaniu príkazu na zníenie výkonu alebo na odstavenie reaktora respektíve zastavenie prevádzky atómovej elektrárne, uviedol vo svojej správe o stave jadrovej bezpenosti Úrad jadrového dozoru SR (ÚJD).SkryVypnú reklamuSkryVypnú reklamuSkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamouSkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamou Na Slovensku sú v súasnosti prevádzkované tyri jadrové bloky v Atómovej elektrárni Bohunice V2 a Atómovej elektrárni Mochovce. Obidva bohunické bloky poda kontrolného orgánu pracovali vlani spoahlivo, poda poiadaviek energetického dispeingu. Udalosti, ktoré sa stali v Atómovej elektrárni Bohunice V2, nemali zásadný vplyv na jadrovú bezpenos, dodal úrad. V bohunickej elektrárni sa vyskytol jeden prípad automatického odstavenia reaktora z dôvodu skratu na kábli napájacieho erpadla parogenerátorov. Po zhrnutí výsledkov inpekcií a na základe sumárneho hodnotenia bezpenostných ukazovateov sme vyhodnotil prevádzku obidvoch blokov Atómovej elektrárne Bohunice V2 v minulom roku ako spoahlivú, bez závaných nedostatkov v oblasti jadrovej bezpenosti, zhodnotil prevádzku elektrárne úrad. Ani pri prevádzke prvého a druhého bloku Atómovej elektrárne Mochovce nezaznamenal ÚJD udalos, ktorá by mala zásadný vplyv na jadrovú bezpenos. Na mochoveckých blokoch sa vlani nevyskytol prípad automatického odstavenia reaktora. V auguste sa vyskytol v Mochovciach prípad poruenia limitov a podmienok bezpenej prevádzky v dôsledku nesprávne nastavenej elektrickej ochrany erpadla bórového koncentrátu. Na základe výsledkov kontrolnej a hodnotiacej innosti bola vyhodnotená prevádzka Atómovej elektrárne Mochovce ako bezpená. Nedostatky, ktoré boli poas inpekcií zistené, boli odstránené a boli prijaté také nápravné opatrenia, ktoré minimalizujú pravdepodobnos ich opakovania, kontatoval ÚJD. Slovenské atómové elektrárne prevádzkuje spolonos Slovenské elektrárne, a.s., v ktorých 66-percentný podiel drítalianskafirma Enel. Závod Atómové elektrárne Bohunice V2 sa nachádza na západnom Slovensku, nealeko mesta Trnava. Elektrická energia sa tu vyrába v dvoch blokoch s jednotkovým výkonom 505 megawattov, ktoré boli k energetickej sieti postupne pripojené v rokoch 1984 a 1985. Dva bloky Atómovej elektrárne Mochovce sa nachádzajú na juhu Slovenska medzi mestamiNitraa Levice. Prvý blok elektrárne dodáva elektrickú energiu do siete od leta 1998, druhý blok od konca roku 1999. Intalovaný výkon mochoveckých blokov je 940 megawattov. Hlavy tátov Európskej únie sa koncom marca na summite zhodli na potrebe monitoringu a zvyovania bezpenosti jadrových elektrární v únii. Európska komisia sa preto chystá na previerku atómových elektrární na území únie. Diskusia o bezpenosti jadrových elektrární v Európe sa rozprúdila po havárii atómovej elektrárne v japonskej Fukuime. Minister hospodárstva Juraj Mikov sa neobáva plánovaných kontrol slovenských atómových elektrární v Jaslovských Bohuniciach a v Mochovciach. Minister deklaroval pripravenos Slovenska podstúpi bezpenostnú previerku jadrových elektrární.


Irán zvýi produkciu uránu obohateného na niiu úrove

Teherán pozval jadrových inpektorov na návtevu jadrového zariadenia na výrobu akej vody v Aráku. TEHERÁN. Irán plánuje zvýi produkciu uránu obohateného na nízku úrove. Vo tvrtok to povedal riadite Iránskej agentúry pre atómovú energiu Alí Akbar Sálehí. Teherán poda neho na základe dohody s medzinárodným spoloenstvom zastaví obohacovanie uránu na 20 percent.SkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamouSkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamou Zariadenia, ktoré sa na tento úel pouívali, vak odteraz budú slúi na obohacovanie uránu na päpercentnú úrove. "Výroba niie obohateného uránu sa preto zvýi," citovala Sálehího tátna tlaová agentúra IRNA. Dodal, e iránske jadrové zariadenia neprestanú pracova, prestanú len produkova 20-percentný urán. Teherán sa so svetovými mocnosami v sobotu dohodol na obmedzení svojich jadrových aktivít výmenou za zmiernenie sankcií. Vo tvrtok pozval zástupcov Medzinárodnej agentúry pre atómovú energiu (MAAE), aby navtívili jadrové zariadenie na výrobu akej vody v Aráku. Návteva by sa mala uskutoni 8. decembra, informoval éf agentúry Jukija Amano. Ide o prvý konkrétny krok poda plánu, ktorého cieom je objasni obavy o spornom jadrovom programe, napísala agentúra Reuters. aká voda sa pouíva v niektorých typoch jadrových reaktorov ako moderátor. Má odliné fyzikálne vlastnosti ako bená voda. Nie je rádioaktívna, ale pre loveka a zvieratá je vo väích mnostvách kodlivá. Spojené táty vyhlásili, e Irán môe s niektorými stavebnými prácami pokroi, ak nebude vyrába palivo a práce sa nebudú týka plánovaného reaktora, napísala agentúra AP. Iránsky minister zahraniných vecí Mohammad Davád Zaríf ete v stredu vyhlásil, e hoci jeho krajina bude dohodu plni, stavebné projekty v Aráku budú pokraova. Hovorkya amerického ministerstva zahraniných vecí Jen Psakiová povedala, e nevie, aké práce mal Zaríf na mysli. Poda jej slov by prípustné práce mohli by na cestách a budovách. Arák predstavoval pre svetové mocnosti problém, pretoe v tomto výskumnom reaktore by bolo moné vyrába plutónium, ktoré je pouitené v jadrových zbraniach.


Az átlag felett fogyasztó magyarok fizetik a legtöbbet a gázért Európában: Szijjártó Péter szerint most ennyire telik – videó

A magyar kormány rezsiárakat érintő átalakítása miatt augusztustól Európa legdrágább gázárával kell megbirkóznia a magyar családoknak, az ár európai szintű különbsége pedig már most is jól látszik: miközben Németországban a gáz köbmétere a jelenlegi árfolyamon 550 forint, addig Magyarországon az átlagos fogyasztás felett 747 forint lesz lesz.
Szijjártó Péter külgazdasági és külügyminiszter az RTL Híradónak nyilatkozva fejtette ki, hogy bár igyekszika magyar kormány megóvni a fogyasztókat a magas gázártól, de most ennyire telik az ország gazdasági erejéből. (A legfrissebb hírek itt) Mint ismert, Orbán Viktor múlt hét szombati Tusványoson mondott -a "fajelmélet" miatt sokak szerint megbotránkoztató- beszédében amellett érvelt, hogy"le kell jönni a gázról, az áram sokkal kisebb terhet jelent Magyarországnak, mert van atomerőművünk." A miniszterelnök legutóbbi, Vlagyimir Putyin orosz elnökkel folytatott megbeszélése után közölte, hogy "Ha van orosz gáz, akkor van olcsó ellátás a családoknak, akkor van rezsicsökkentés", majd az orosz elnök az akkori találkozójukon azt állította, hogya világpiaci ár ötödéért kapja Magyarország tőlük a gázt. Felsmann Balázs, a Regionális Energiagazdasági Kutatóközpont főmunkatársa szerint az utóbbi mondatok azonban korántsem állják meg a helyüket. Rögzíthetjük, hogy egészen biztosan nem kapjuk ötödáron a gázt. Ez mostanra mindenkinek teljesen világos lett. Nem egyötödön, hanem piaci árszinten kapjuk – mondta aVálaszonline-nak Felsmann Balázs. A szakember az interjúban elmondta azt is, hogy augusztustólMagyarországon az átlagnál több gázt fogyasztók Európa legmagasabb gázárát, 747 forintot lesznek kénytelenek fizetni köbméterenként. –Európában a legmagasabb gázár, tehát amit most a rezsicsökkentési szint fölött kell majd Magyarországon fizetni, az magasabb a német gázárnál, ami 550 forint körül van. Ez engem egyébként tényleg meglepett. Ez gyakorlatilag egy az egyben leképezése a tőzsdei gázárnak– mondta Felsmann Balázs. Ahogy a Blikk is megírta, csütörtökönOrbán Viktor hivatalos látogatást tett Bécsben, ahová a kormánytagok közül Szijjártó Péter is elkísérte. A magyar-osztrák találkozón az európai energiaválság, az orosz-ukrán háború, valamintaz illegális migráció elleni közös küzdelem is szóba került. Orbán Viktort kifütyülték Bécsben – videó A találkozó után a külügyminisztert az RTL Híradó kérdésére mondta el, hogyennyire tudják megóvni az embereket az áremelkedéstől, és ennyire futja jelenleg az ország gazdasági erejéből. Mindent elkövetünk annak érdekében, hogy Magyarországon ne kelljen korlátozni az energiafelhasználást, legyen elég energiahordozó, és a lehető legnagyobb mértékben megkíméljük az embereket a világpiaci ármozgásoktól. Ezt ígértük, ezt ígérjük és ezt végre is fogjuk hajtani – fogalmazott Szijjártó Péter. A jegybank alelnökének vészjósló kijelentése: a rezsicsökkentés módosítása tovább emeli az inflációt (rtl.hu)


Rozdělujme si evropské peníze sami, vyhlásil Babiš

Na startu kampaně do eurovoleb se premiér a šéf ANO Andrej Babiš rozčiloval, že Evropa určuje, jak členské státy mají čerpat peníze z evropských fondů. Podle něj by si ČR měla o svěřených penězích rozhodovat sama. „Odmítáme, aby nám Evropská komise diktovala, jaké peníze máme čerpat. My chceme rozhodovat, kam ty peníze půjdou. Nebudou nám oni diktovat nějaké programy, workshopy, analýzy. My potřebujeme peníze na investice do mateřských škol, na nemocnice, dálnice, rychlovlaky,“ řekl Babiš. „Je důležité, aby naši voliči, důchodci, zaměstnanci přišli k volbám, protože pokud dostaneme z Evropy ty peníze, které si přejeme, tak o to více nám zbyde na důchody a platy zaměstnanců,“ vysvětlil. Jednička ANO pro eurovolby Dita Charanzová. Za ní zleva Martina Dlabajová a Ondřej Knotek Babiš vystoupil s červenou čepicí se sloganem „Silné Česko“ po vzoru kampaně amerického prezidenta Donalda Trumpa a jeho sloganu „Make America great again“. Heslem kampaně ANO bude „Česko ochráníme tvrdě a nekompromisně“. Podobně jako jiné strany slibuje ANO prosazovat zejména zamezení dvojí kvality potravin, udržení bezpečnosti, ochranu životního prostředí a boj proti suchu. Babiš zdůraznil, že je třeba si stanovovat reálné klimatické cíle tak, aby neohrožovaly český průmysl. Vymezil se například proti snahám nahradit automobily se spalovacími motory elektromobily. „Musíme si dávat reálně klimatické cíle. Budeme bojovat, aby jaderná energetika byla započítána do obnovitelných zdrojů. Vůbec nechápu, proč tam jádro není, když to nemá žádné emise,“ řekl Babiš. Za skandální považuje dvojí kvalitu potravin. „Jsme skutečně popelnicí Evropy. V Evropě si myslí, že žijeme na kokosových palmách, že jsme méněcenní občané. Co se děje ve výrobě potravin, je skutečný skandál,“ prohlásil a postěžoval si, že někde mají děti čokoládu s vyšším obsahem tuku a cukru než děti z jiných zemí, ač se jedná o stejnou značku. „Rybí prsty plné vody. Proč nemáme stejnou kvalitu jako v Německu?“ řekl s tím, že to je proti zásadám svobodného trhu. Dále by podle Babiše se mělo ANO zasazovat o omezení byrokracie a snížení legislativních návrhů, nebo o sjednocení zahraniční politiky. „Chceme silnou Evropu a my k tomu přispíváme, máme konkrétní návrhy. A zároveň kritizujeme,“ řekl premiér. Pokud vyhrajeme, určitě budeme rádi. Apelujeme, aby naši voliči přišli, aby si nemysleli, že to není důležité. Je tam přímá spojitost mezi penězi, které pumpujeme do české ekonomiky, pro důchodce, pro zaměstnance, vědy a výzkumu, a těmi penězi, které přicházejí z Evropy. Pokud na to budeme mít vliv, o to víc peněz můžeme použít na naše programy,“ uzavřel.


Američané hlásí úspěch při jaderné fúzi. Je to motivace pro výzkum, ale elektrárna hned tak nebude

Američtí vědci ohlásili průlom ve výzkumu fúzní energie. Poprvé v historii se jim podařilo získat z jaderné fúze víc energie, než do ní vložili. Je to důležitý krok na cestě k „umělému Slunci“, tedy elektrárně, která bude vyrábět čistou elektřinu bez radioaktivního odpadu.Sto devadesát dva laserů se soustředilo na cíl velikosti pepřového zrnka, popisuje pokus Jill Rubyová z ministerstva energetiky Spojených států. Vzniklo žhavé plazma zahřáté na miliony stupňů Celsia, ze kterého se uvolnilo o polovinu více energie, než lasery dodaly.„Celá fúzní komunita z toho má velkou radost. Je to skutečně úspěch, který bude motivovat další fúzní výzkum, protože ukázal, že to prostě funguje,“ říká Slavomír Entler z ústavu fyziky plazmatu Akademie věd.K fúzní elektrárně ale ještě povede dlouhá cesta: „Lasery na tuhle aplikaci ještě nejsou připravené. Jedná se například o výkon laserů, jejich repetici. Teď bylo dosaženo výkonu dvou megajoulů, ale jsou schopny opakovat jeden výstřel za 8 hodin, což samozřejmě není úplně vhodné. Je to super výsledek, ale pro fúzní elektrárnu to nestačí,“ zdůrazňuje Slavomír Entler.Fúzní reakci, při které se spojují jádra vodíku na jádra helia a uvolňuje se energie, se vědcům z Lawrencovy národní laboratoře v Livermoru podařilo udržet jen na malý zlomek sekundy. Ani energie, kterou tím získali, není příliš veliká.Podle britských vědců, kteří pokus komentovali v CNN, by s tím uvařili asi deset konvic čaje. Když započteme i ztráty v samotných laserech, tak vlastně ani tolik nezískali.Lasery spotřebovaly skoro tři megajouly elektřiny, aby vyzářily dva megajouly v laserových paprscích, vypočítává Kim Budilová, ředitelka Lawrencovy laboratoře. Pro využití v elektrárně musí být zisky větší a to klade další nároky na materiály a technologie, pokračuje Slavomír Entler.„Představte si, že musíte mít reaktorovou nádobu, která vydrží 10 mikrovýbuchů za sekundu a bude takhle fungovat několik desítek let. To je nesmírně obtížný úkol, i s ohledem na to, že mikrovýbuchy jsou extrémně krátké. Velká část energie bude soustředěna do kratičkých impulzů. Výkony, které se tam budou uvolňovat, dosáhnou obrovských hodnot. Určitě to je řešitelné, ale vývoj reaktorové komory, která by vydržela takovou zátěž, je teprve před námi.“Lasery ale nejsou jediný způsob, jak zahřát plazma na vysokou teplotu. O něco déle vědci zkoumají využití magnetické energie v zařízení zvaném tokamak. Tam sice ještě nedosáhli zisku energie, zato udrželi horké plazma po dobu až pěti sekund. I vývoj materiálů a technologií pro tokamaky je podle Slavomíra Entlera pokročilejší.„Jakmile se zprovozní reaktor ITER, který je typickým zástupcem tokamaků s magnetickým udržením, tak ten už bude schopen generovat poměrně vysoký výkon 500 megawattů delší dobu bez takovýchto zádrhelů. Bez nutnosti intenzivního vývoje,“ dodává Slavomír Entler.I tokamaky i laserové elektrárny ovšem budou potřebovat ještě desítky let pokusů a bádání, než budou prakticky použitelné. Na obou technologiích se podílejí i čeští vědci – ústav fyziky plazmatu buduje v Praze nový tokamak a laserové centrum ELI v Dolních Břežanech vyvíjí nejvýkonnější lasery světa.


Iránytűk okoztak riadalmat a moszkvai központi postán

Harminc, radioaktív anyaggal megfestett iránytűt tartalmazott az a csomag, amely miatt kedden ki kellett üríteni az orosz főváros központi postahivatalát - közölte a csomagot megvizsgáló Radon ügynökség. Az ellenőrzőműszerek a normális háttérsugárzás több mint húszszorosát mérték a csomagon - adta hírül, az épület kiürítését magyarázva, a rendkívüli helyzetek minisztériuma. A tárca szakemberei és a mentők is kivonultak a nemzetközi forgalmat bonyolító postahivatal épületéhez, ahonnan a kérdéses csomagot átszállították a Radon ügynökség központjába. "A csomag harminc olyan iránytűt tartalmazott, amelynek tokját a Radium 226-os (foszforeszkáló) izotópjával festették meg, így a küldemény 300 mikroröntgen/óra sugárzást bocsátott ki, miközben a természetes háttérsugárzás 15 és 20 mikroröntgen/óra között van" - mondta el később a Radon egyik szóvivője a Ria-Novosti orosz hírügynökségnek. A szakértők nem állapítottak meg sugárfertőzést a postahivatal helyiségeiben, így a dolgozók visszatérhettek munkahelyükre. Az illetékes orosz hatóságok keresik a sugárzó iránytűk feladóját.


Beengedték a NAÜ-ellenőröket a brazil urándúsítóba

Felkereste az ENSZ nukleáris szakértőinek egy csoportja kedden Brazília urándúsító üzemét, hogy megkísérelje ellenőrizni, a latin-amerikai országban dúsított uránt valóban csak békés, nem pedig katonai célokra használnak-e fel. Brazília azt állítja, hogy csak békés célra, az áramtermelés érdekében használja urándúsító létesítményeit, mindazonáltal nem hajlandó korlátlan hozzáférést biztosítani e létesítményekhez az ENSZ ellenőreinek, azzal érvelve, hogy védenie kell ipari titkait a kémkedéstől. A latin-amerikai ország azt hangoztatja, hogy olyan elektromágneses technológiát fejlesztett ki, amely 30 százalékkal hatékonyabban működik és 25 százalékkal olcsóbb a legtöbb amerikai urándúsító üzemnél, s félő, hogy ezen ipari titkokat ellopnák, ha kívülállók is bepillantást nyernének működésébe. A NAÜ ellenben ragaszkodik az urándúsító centrifugák időnkénti felülvizsgálásához, mert a helyszínen, az egyes technikai paraméterekből következtetni lehet arra, milyen mértékig dúsítják az uránt, ebből pedig arra, milyen felhasználásra szánják az így nyert hasadóanyagot. Brazília rendelkezik a világ negyedik legnagyobb uránkészletével. A dúsított urán egyaránt alkalmas atomreaktorok fűtőanyagának és atomfegyver előállítására is. A Nemzetközi Atomenergia-Ügynökség (NAÜ) három tagú csoportja anélkül lépett a Rio de Janierótól északnyugatra fekvő resendei létesítmény területére, hogy nyilatkozott volna az üzem előtt várakozó újságíróknak. A brazil bánya- és energiaügyi minisztérium szóvivője viszont közölte, hogy az ellenőrök egész nap az üzem területén tartózkodnak, s nem kívánnak nyilatkozni a sajtónak. Egyelőre nem tudni, hogy az ellenőrök az üzem mely részeit kereshetik fel.


Tykač: Projevili jsme zájem o koupi vydavatelství MAFRA. Jednání jsou ale na počátku

Kvůli zavedení takzvané válečné daně v Česku začala energetická skupina Sev.en miliardáře Pavla Tykače více svých obchodů provádět – a tím pádem i zdaňovat – v zahraničí. Tam chce také v příštích letech více investovat. „Svůj byznys za deset let vidím zejména ve Spojených státech a v Austrálii. Tato místa preferujeme, do Evropy se nám upřímně zase tak moc nechce,“ říká Tykač v exkluzivním rozhovoru.Byl pro vaši skupinu loňský rok mimořádný, pokud jde o těžbu uhlí a výrobu elektřiny? Dá se to tak říct?Ano, určitě se to tak dá říct. Naše elektrárny měly rekordní výrobu. Chvaletická elektrárna měla vůbec největší výrobu za dobu své více než čtyřicetileté existence, u Počeradské elektrárny k tomu mnoho nechybělo. Takže ano, ta poptávka byla mimořádná.Platí totéž o těžbě uhlí, v níž padaly rekordy už během loňského roku?Ano. Z hlediska posledních pěti let to byla rekordní těžba. Samozřejmě v době, kdy jsem do tohoto sektoru před 15 lety vstupoval, tak byly ty těžby vyšší. Ale to byla trochu jiná doba.Pokračuje ten zájem i letos? Očekáváte, že se ty rekordy udrží? Přece jenom se zdá, že energetická krize pomalu odeznívá…Ono v únoru těžko soudit. Zatím ta poptávka pokračuje, ale uvidíme, jaké bude jaro. Protože na jaře většinou hodně teče voda a hodně fouká vítr, už se oteplí, takže poptávka po elektřině klesá a nastupují obnovitelné zdroje.Já se ptám i proto, že vláda na energetické firmy uvalila odvody z mimořádných tržeb a také celkem vysokou mimořádnou daň z nadměrného zisku. Například ČEZ by měl kvůli tomu státu poslat během letošního roku až 80 miliard korun. Vy máte za vaši skupinu odhady, kolik od vás letos stát zinkasuje?Zase musím říct to samé: je únor, takže se to těžko odhaduje. Za prosinec, leden a únor určitě nějaké peníze odvedeme, ale je hrozně těžké soudit, jak velké částky to budou. Ty obrovské částky, o kterých mluvíte v případě ČEZ, jsou do značné míry způsobeny jeho jadernými elektrárnami.Na těch jaderných elektrárnách je strop 70 eur, zatímco na našich elektrárnách je strop buď 170, nebo 230 eur. Takže ten odvod ČEZ je zejména z jaderné části.Znamená to, že uhelné elektrárny nemají ani při vysokých cenách tak velké marže?Teď momentálně nemají tak velké marže. Byly v loňském roce týdny a měsíce, kdy měly mimořádné marže, ale to už je teď minulostí. Teď už se ten trh vrací k „business as usual“.Máte přece jenom nějaký odhad, jestli to budou desítky miliard, nebo jenom jednotky miliard?Určitě odvedeme dost vysokou částku na dani z příjmu, protože jsme ještě v loňském roce měli v Česku i náš zahraniční trading. Tam zisky pochází ze zdrojů ze zahraničí, ale my jsme se snažili tak trošku tomu Česku přifoukávat, připískávat a snažili jsme se ty transakce zdaňovat v Česku.Takže určitě budeme mít hodně vysokou daň z příjmů. A jak budou vypadat ty ostatní daně, to je těžko říct. V každém případě náš největší odvod do státního rozpočtu, což je okolo 30 miliard ročně, pochází z CO2 povolenek.Zmínil jste tedy, že váš trading sídlí i v zahraničí. Předpokládám, že mluvíte o Sev.en Commodities, které sídlí v Lichtenštejnsku, má odštěpný závod Praze a tady platí daně. Vaše mateřská společnost má sídlo na Kypru. Má to nějaký vliv na to, jaké tady odvádíte daně?Ne, nemá. My jsme na Kypru a v Lichtenštejnsku do letoška neplatili téměř žádné nebo jenom minimální daně. Snažili jsme se všechen ten obchod realizovat z Česka, protože odtud pocházíme, a když to jde, tak jsme se snažili většinu obchodů a i zisků realizovat spíš tady.Samozřejmě že když se zdanění změnilo na téměř 80 procent, tak to velký smysl nedává.Ptám se i proto, že třeba Daniel Křetínský, který působí v podobném oboru jako vy a měl v Praze velký trading, tak se naštval a řekl, že to převádí do zahraničí...Ani bych neřekl, naštval. Já si myslím, že mu skoro nic jiného nezbývá, protože ve chvíli, kdy vám vláda změní ze dne na den zdanění z 19 na 79 procent a vy tu reálně realizujete zisky…Když naši tradeři, kteří mnohdy sídlí v Lichtenštejnsku, prodávají na nizozemském obchodním bodu TTF plyn, který pochází z lodi z Ameriky, britskému nebo francouzskému zájemci, tak to s českým zdaňováním nemá mnoho společného. Ale my jsme se to snažili zdaňovat tady, stejně jako to dělal Dan Křetínský.A to už teď samozřejmě nedává smysl. Zisky, které vytváříme v Česku, budeme dál zdaňovat v Česku. Ale u naší skupiny už skoro devadesát procent zisků – nebo mnoho do 90 procent rozhodně nechybí – dneska pochází ze zahraničí.Tyto peníze budou z velké části zase zdaňovány tam, kde vznikají, to znamená v Lichtenštejnsku, v Austrálii, ve Spojených státech nebo tam, kde sídlí naše firmy.Když mluvíme o daních včetně těch mimořádných v letošním roce, bavíme se o jednotkách miliard, nebo stovkách milionů?Myslím, že to skoro jistě bude přes pět miliard. Nejsem si jistý, jestli to překročí 10 miliard. Nemohu to vyloučit, ale rozhodně to nemohu ani stoprocentně slíbit. Taky jde o to, které daně do toho počítáte. Když do toho započítáte i nepřímé daně nebo povolenku, tak pak se dostáváme někam ke čtyřiceti miliardám korun ročně.Jaký očekáváte další vývoj v energetice? Teď jsme svědky obrovských změn kvůli válce na Ukrajině. Jak to změní obchod s komoditami, především s elektřinou? Myslíte, že se vrátíme do dob nějaké regulace cen?Myslím si, že krátkodobě určitě ne, protože ten systém je nesmírně složitý a za normální situace je nastavený celkem dobře. To, že loni v té mimořádné situaci úplně neobstál, to je pravda, ale krátkodobě určitě ne. A dlouhodobě se neodvažuji odhadnout, co v Bruselu vznikne a jakým způsobem to bude potom reálně převedeno do praxe.Na vás to obchodování na burzách také dopadlo. Vy jste spolu s ČEZ a s EPH žádali stát o půjčku na zálohy, abyste mohli zjednodušeně řečeno nabízet kontrakty na burze. Vy jste ji nakonec nedostali. Proč?Cítili jsme se tam ze strany státu trochu odstrčeni. Ve skutečnosti je to tak, že majoritní podíl elektřiny v Česku vyrábí ČEZ, druzí jsme my a pak nikdo jiný už nevyrábí ani čtvrtinu toho co my. A ty peníze jsme opravdu dost zoufale potřebovali. ČEZ je dostal asi čtvrtý nebo pátý den platnosti toho zákona.Nám je vláda slibovala, někteří ministři si udělali „píárko“ na tom, jak už nám ty peníze odsouhlasili, ale nikdy jsme žádné nedostali.A pak už jste je ani nechtěli, nebo prostě to vyšumělo?Mám pocit, že to vyšumělo. Že bychom je nechtěli, to bych neřekl, ale myslím, že ta nevůle ze strany úředníků státu tomu zabránila.Měl by se systém obchodování na burzách změnit? Loni se hodně kritizovalo, že kvůli tomu zbytečně vyrostly ceny elektřiny víc, než by musely…Myslím, že to, proč vyrostly ceny elektřiny, nebylo kvůli obchodování na burzách. Burza je jenom místo, kde se potkává nabídka a poptávka. Ve chvíli, kdy zavládla panika, že toho plynu nebo té elektřiny nebude dost, tak to je to samé, jako když zavládne panika, že nebude benzin.Všichni jedou ke stanicím a postaví se do fronty a cena benzinu stoupá.Vy jste akcionářem ČEZ. Přes vaše společnosti jste měl kolem jednoho procenta. Loni jste vyhlásil, že chcete získat téměř tři procenta. Potom vypukla válka na Ukrajině a řekl jste, že od toho ustupujete. Jak to dopadlo? Kolik máte teď procent ČEZ?To se přiznám, že přesně nevím. My jsme tam potom, když se ceny propadly, ještě něco přikupovali. Ale já ta detailní čísla úplně nesleduji. To u nás dělají kolegové, já to úplně přesně nevím. Určitě máme víc než v době, kdy jsme se o ten odkup pokoušeli. Ale kolik je to přesně, to vám neumím říct.Ale určitě víte, jestli máte jedno, nebo tři procenta…Myslím si, že je to pod tři procenta.Co je vaším cílem v ČEZ, proč tam chcete navyšovat svůj podíl?To je čistě finanční pozice. Je to pohled člověka, který vidí, že se v Evropě 15 nebo 20 let vůbec neinvestovalo do konvenčních zdrojů elektřiny a že ČEZ vlastní dvě jaderné elektrárny, vodní kaskádu, přečerpávací elektrárny a distribuci. Takže nám i za ty současné ceny připadá ta akcie podhodnocená.A je to čistě finanční investice. Ani by mi nepřišlo v pořádku s ohledem na to, že podnikáme na stejném trhu a jsme vlastně dva největší konkurenti v zemi, tak aby to pro mě bylo cokoliv jiného než finanční investice.Co jako minoritní akcionář říkáte na možné oddělení elektráren ČEZ do státní firmy, a to za pomoci připravované novely zákona tzv. lex ČEZ, který jiné minoritní akcionáře rozzuřil?Já bych tady odkázal nás na váščlánekz iROZHLAS, který bych okamžitě podepsal. Mám k tomu snad jediný dodatek. Tvrzení, že pokud by stát měl 100 procent akcií ČEZ, tak by to zvýšilo možnost státu ovlivnit cenu elektřiny, se mi zdá nesmyslné. Neumím si to představit.Co by stát mohl se 100 procenty, co nemůže už teď se sedmdesáti? Aby bylo zřejmé, co říkám: Já se vůbec nebráním tomu, že stát potřebuje z řady dobrých důvodů vlastnit tu výrobní část, chce-li stavět jadernou elektrárnu. Děje se tak všude v Evropě i ve světě, že jaderné elektrárny staví státy.Takže jde podle vás o snadnější výstavbu jaderných elektráren?Pokud je tím důvodem výstavba jaderných elektráren, tak je to naprosto srozumitelné. Pokud to někdo bude „píárově“ balit do toho, že důvodem je levnější elektřina, tak tu cestu já tady zákonně a právně nevidím.Nebojíte se, že jako minoritní akcionář budete poškozen, když by se ČEZ rozdělil?Pozoruji to trošku s pozdviženým obočím. Já tomu legitimnímu záměru vlády mít 100 procent ve výrobní části rozumím. Pořád je to ale zbavení majetku někoho, kdo toho majetku nechce být zbaven. Takže by to mělo být za nějakou náhradu a transparentním způsobem, měla by k tomu být nějaká diskuse.Ta myslím vůbec neproběhla. A ten, skoro bych se odvážil říct pokoutní způsob, jakým bylo potom do připravovaného zákona o čemsi úplně jiném po proběhlém připomínkovém řízení vloženo nějaké klíčové ustanovení, které se navíc může v celé zemi týkat jenom ČEZu, a přitom tam ten ČEZ není jmenován...Působí to takovým podivně skrytým dojmem. Myslím, že vláda nezačala šťastně. To neznamená, že to nemá nějaká dobrá řešení, ale já to v tuto chvíli spíš jen pozoruji.Kde vidíte svůj byznys za 10 let? Začali jsme tím, že se rekordně těžilo uhlí, rekordně vyráběly uhelné elektrárny. Ale samozřejmě všichni známe současné programové prohlášení vlády s tím, že by těžba uhlí měla skončit v roce 2033, tedy za 10 let. Je to podle vás reálné?To jsou dvě otázky. Kde vidím svůj byznys? Já ho vidím v Americe a v Austrálii. My tam investujeme obrovské peníze. V loňském roce jsme měli zisk EBITDA něco přes 2,5 miliardy eur a velkou většinu těch peněz se snažíme investovat ve Spojených státech a v Austrálii.Neříkám, že bychom se nedívali na jiné kontinenty, ale tyto dva preferujeme. Do Evropy se nám upřímně zase tak moc nechce. Tudíž svůj byznys za 10 let vidím zejména v těchto dvou místech. A ta druhá ta druhá otázka byla na uhlí v Česku…Jestli počítáte s tím, že za 10 let už nebudete těžit a pálit uhlí…Neděláme spolu rozhovor poprvé. Možná už je to 10 let, co jsme dělali spolu první rozhovor na téma uhlí, a obávám se, že za těch 10 let se nic nezměnilo. Pořád si myslím, že uhelné elektrárny je možné vypnout až v okamžiku, kdy za ně bude existovat náhrada. A za posledních 10 let se pro tu náhradu neudělalo dočista nic.A reálně se nedělá ani teď. To, že se staví jedna jaderná elektrárna, která nahradí dosluhující bloky v Dukovanech, tak mi tedy nestačí.Staví se obnovitelné zdroje, ty nepovažujete za náhradu?Ve chvíli, kdy rok má asi 8800 hodin a sluníčko svítí 1150 hodin v roce a vítr fouká asi 1400, tak je obnovitelný zdroj skvělý doplněk, ale nemůže být základem energetické soustavy.Ještě jednu věc k vašim uhelným elektrárnám. Připravujete nějakou investici do elektrárny Chvaletice, u které vám v těchto dnech soud zkrátil emisní výjimku na oxidy dusíku a rtuti?V elektrárně Chvaletice už velká většina ekologických investic proběhla. Utratlil jsme tam přes sedm miliard za investice do různých ekologických opatření. Ta nešťastná rtuť je bohužel problém, který nelze řešit penězi. Oni se to aktivisté snaží vyprávět tak, jako že to je otázka peněz, ale kdyby to byla otázka peněz, tak se tady o tom nebavíme.Problém je v tom, že na to neexistují technologie. Na každém bloku, na každém filtru, na každém způsobu odsíření, na každém způsobu denitrifikace, na každé kombinaci je to jinak a musíme vymyslet něco, co zachycuje naprosto stopové množství rtuti v palivu tak, aby to účinkovalo za různých výkonů, za různých teplot, za různých podmínek.Je to bohužel nikoliv problém finanční, ale technický. Pevně doufám, že se ho nakonec podaří vyřešit, ale bohužel to není řešitelné penězi.Takže když neuspějete s dalším odvoláním, snížíte výrobu?Ne, samozřejmě pracujeme na tom, abychom nějaké technologie vyzkoušeli. Máme různé úspěchy. Zkoušíme několik různých variant, jak tu rtuť zachycovat. V některých případech dosahujeme horších výsledků, v některých o trochu lepších. Zatím jsme nenašli způsob, jak splnit celou normu, ale dělá se na tom každý den, každý týden, každý měsíc.Informace se posouvají, ale není to jako počítačová hra, že si prostě skočíte do dalšího „levelu“ a ten má řešení. Tady je to vývoj, zkoušení a posouvání. Jsem optimista, věřím, že to vyvineme tak, aby to fungovalo.Ještě k tomu, jak jste říkal, že za uhlí zatím není náhrada. Na jaře loňského roku jste v médiích říkal, že kdyby se zastavily dodávky ruského plynu do Evropy, bylo by to fatální, nastal by kolaps průmyslu. Nakonec se ale ukázalo, že i když Rusko snížilo drasticky dodávky plynu, tak Evropa se bez něj dokázala obejít a že ho poměrně rychle nahradila tekutým plynem LNG. Nestane se to i s uhlím? Že až to přijde, tak se ten trh prostě změní?Nesouhlasil bych s tím, že plyn už je vyřešená věc. Měli jsme štěstí v tom, že přišla mimořádně teplá zima a že sem ten ruský plyn proudil ještě sedm nebo osm měsíců. Zásobníky nebyly zdaleka tak vyprázdněné, takže se stihly přes léto doplnit. To ale neznamená, že se to podaří i další rok.Všichni si přejeme, aby se to podařilo, ale to já nevím. Může se stát, že se rozhodneme vypnout uhlí a přijde dalších sedm nebo osm mírných zim za sebou a vlastně se bez toho obejdeme. Problém je spíš v tom, že situace, kdy elektřina opravdu dojde, by měla tak nedozírné následky, že to nikdo nemůže riskovat.Ve chvíli, kdy politici řeknou, že už ty elektrárny nechtějí, tak jsme připraveni na to, že nám je vypnou. V tuto chvíli, při znalosti všeho co o té síti víme a co o té výrobě víme, si to jenom neumíme představit.Mimochodem, zajímáte se nějak o investice do LNG, ať už do nějakého terminálu, nebo do nějakých kontraktů na dovoz LNG?Ne. LNG obchodujeme jako Se.ven Commodities. Docela hodně „trejdujeme“ ten náš plynový desk. Řekl bych, že je mimořádně, fantasticky úspěšný. Dělají tam neuvěřitelné věci, tak na ně jsme samozřejmě pyšní. Ale že bychom investovali do toho hardwaru, do rafinerií, do lodí nebo do terminálu, to ne.A v obnovitelných zdrojích chystáte nějaké investice?Jsou tam připraveny nějaké projekty. Otázka je, jak stát nastaví podmínky. Mám trochu strach, že těch projektů je v ČR trošku mnoho a to sluníčko, když svítí, tak svítí všude. A pak v těch pár set hodinách, kdy bude opravdu svítit, tak bude takový nadbytek elektřiny, že o ni nikdo nebude stát.A myslím, že s touto obavou nejsem sám. Pokud vím, tak všichni narážejí na velký odpor bank tyto projekty financovat právě proto, že je tam hrozně těžké odhadnout očekávané budoucí cash flow. Nějaké projekty máme připraveny až do fáze stavebního povolení, ale vůbec nevylučuji, že je nakonec prodáme.Když se toho budeme bát, tak to nebudeme dělat.A to jsou solární elektrárny?To je 140 megawattů solárních elektráren v bývalém dole.Nepodnikáte jen v energetice, máte přes 10 % v bance Moneta a také se spekuluje, že se zajímáte o koupi vydavatelství MAFRA ze svěřenských fondů Andreje Babiše (ANO). Je to pravda?Pokud jde o vydavatelství MAFRA, tak jsme zájem projevili, ale ta jednání jsou na počátku. Není to žádná akutní fáze, žádné překvapení tam dnes večer ani zítra večer neočekávejte.Proč chcete mít média?To je asi odpověď na dlouhou diskusi, která by asi přesáhla kapacitu toho dnešního pořadu.Je to o tom, že vy chcete média, anebo že Andrej Babiš, respektive jeho svěřenské fondy chtějí prodat?Já jsem o tom s Andrejem Babišem nehovořil, ale vnímáme to jako příležitost. Dívá se na to naše M&A a víc tam sehraje roli ta obchodní stránka. Pak tam asi hraje roli i nějaký můj pohled na to, že vlastnictví médií je taky zodpovědnost. Cítím, že je docela důležité, kdo ta média vlastní.Aby se nedostala do nějakých rukou, které je budou používat způsobem, který by nebyl v zájmu této země.To vy byste nedělal?To rozhodně ne.Vše pro zájem země?No, nevím, jestli vše pro zájem země, ale myslím, že co to jde, tak tomu Česku připískávám. Když aspoň trochu můžu. To když nám vláda zavede na zisky ze zahraničí 80procentní daň a na zisky z Česka reálně více než 95procentní daň, tak to je těžká situace. Ale kde to jde, tam se snažíme dělat něco, co by dávalo smysl i pro Česko.A pokud jde o váš zájem v bance Moneta? Máte tam přes 10 procent, tím to skončilo?Myslím, že tím to neskončilo. V Monetě je to tak, že z těch pěti největších finančních skupin v zemi, které existují, tak tři z nich tam mají podíl, který dohromady, když to v hlavě sečtu, je něco přes 50 procent. Tito tři akcionáři se budou muset nějak domluvit, jestli najdou společnou řeč a společnou strategii, nebo nenajdou.Druhá věc bude, kam by měla Moneta dlouhodobě směřovat, jestli se jí může podařit vyrůst a jestli se jí může podařit nějaká akvizice. Na to se teď díváme. Teď je nějaká fáze, kdy komunikujeme s ostatními velkými akcionáři a snažíme se najít společné body. Napadla nás nějaká příležitost, jak vyrůst, a teď se díváme na to, jestli by byla reálná.A jestli jsme v tom případě schopni se shodnout na tom, jestli získat do banky nový kapitál, nebo jestli to financovat ze zdrojů, které teď banka má.Znamená to teoreticky, že byste mohl odkoupit od někoho ze stávajících akcionářů jeho podíl?To jsou dvě možnosti. Chtěli bychom navýšit náš podíl někam ke dvaceti procentům, která máme odsouhlasené centrální bankou. A může to být pravděpodobně jen od PPF, protože myslím, že fondy Arch daly celkem jasně najevo, že oni prodávat nechtějí. Tak uvidíme, jestli bychom něco získali od PPF, nebo jestli bychom případně šli na trh.První asi logicky budeme oslovovat PPF.


Szijjártó Péter Oroszországba utazott, nemzetközi küzdelemre szólít fel

A paksi bővítés sikere a magyar gazdasági versenyképesség hosszú távú garanciája, ezért különösen jó hír, hogy a beruházás továbbra is jól halad, és újabb fontos mérföldköveket sikerült elérni az építkezés során – közölte Szijjártó Péter külgazdasági és külügyminiszter hétfőn az oroszországi Szocsiban. Kövesse az Indexet Facebookon is! A minisztérium közleménye szerint a tárcavezető a szerb, a török, az iraki és a belorusz kormány képviselőivel, illetve a Roszatom orosz atomenergetikai vállalatot vezető Alekszej Lihacsovval folytatott tárgyalása után arról számolt be, hogy utóbbi találkozón ismét áttekintették apaksi bővítésállását. „A paksi beruházás sikere a magyar gazdaság versenyképességének hosszú távú garanciája. Ezáltal garantálni tudjuk Magyarország számára azt, hogy az ország villamosenergia-ellátása biztonságban lesz hosszú évtizedekre, hiszen nagyjából az ország lakossága és ipara által szükségesnek tartott villamos energia mintegy 70 százalékát mi magunk elő fogjuk tudni állítani” – jelentette ki. Ez nagyon komoly függetlenséget ad majd nekünk a nemzetközi energiapiac néha teljesen esztelen változásaitól, az egekbe ugró áraktól például. Ugyanakkor a beruházás nemcsak a versenyképességünket, hanem a rezsicsökkentés vívmányát is meg fogja tudni védeni. Tehát a paksi beruházás sikeres végigvitele egy igazi nemzeti érdek – tette hozzáSzijjártó Péter, aki újabb mérföldköveket emlegetett a projekttel kapcsolatban, mondván, hogy a blokkhoz szükséges két legfőbb nukleáris eszköz gyártása közül az egyik, az úgynevezett zóna-olvadékcsapda gyártása már lezárult, így megkezdhették a műszaki átadás-átvétel folyamatát. „Hogyha mindent rendben találunk, akkor a második negyedév során Paksra el is fogjuk tudni hozni ezt a hatalmas eszközt, amely a nukleáris erőmű egyik lelke lesz” – mondta. A külgazdasági és külügyminiszter szerint a másik nagy tömegű eszköz, a reaktortartály gyártása április elején indul a magyar szakértők jelenlétében. Gőzerővel fúrnak, zajlanak a tesztelések A miniszter üdvözölte, hogy gőzerővel zajlik az építkezés előkészítése, jelenleg a talajszilárdítást végzik német, amerikai és más alvállalkozók. 72 ezer cölöpöt kell lefúrni, amelyből 9234 megvan, ez 12 százalék feletti eredményt jelent. Megjegyezte, rendkívül fontos mérföldkőhöz érkeznek az idei év végén, amikor is lekerülhet az első beton a földbe, ennek azonban lényeges előfeltétele az itt alkalmazandó technológia tesztelése, ami a múlt pénteken meg is kezdődött. Kitért arra is, hogy eközben folynak az egyeztetések a Framatome és a Siemens konzorciumával arról, hogy milyen módon lesz alkalmazható majd a német és francia irányítástechnika az erőműben. „Tehát a beruházással újabb nagyon fontos mérföldköveket értünk el, és ezek a mérföldkövek előrevetítik azt, hogy az idei év végén megtörténik az első beton ünnepsége, és a következő évtized elején pedig akét új reaktorblokkunkat fel tudjuk majd kapcsolni a hálózatra” – összegzett. Nemzetközi küzdelemre szólított fel Szijjártó Péter a Szocsiban tett látogatása alkalmával az orosz sajtónak is nyilatkozott, a TASZSZ orosz állami hírügynökség egy videót is megosztott, amelyben a külgazdasági és külügyminiszter nemzetközi együttműködésre szólított fel a terrorizmus elleni küzdelemben, és határozottan elítélte a Crocus City Hall ellen elkövetett terrortámadást. Magyarországot sokkolták a képek és videók, amelyek a Crocus City Hallnál készültek. A leghatározottabban elítéljük a terrorizmusnak ezt a brutális formáját. Globális szinten kell harcolnunk a terror ellen. Ez egyértelműen globális kihívás, és nemzetközi együttműködésre van szükségünk a küzdelemhez – mondta. Hozzátette, „gondolataink és imáink azokkal a családokkal vannak, akik elvesztették szeretteiket. Kívánjuk, hogy maradjanak erősek, és gyors felépülést kívánunk azoknak is, akik még mindig kórházban vannak. Kívánom továbbá Oroszország minden polgárának, valamint a világon mindenkinek, hogy ilyen brutális terrortámadás soha többé ne forduljon elő a világ egyetlen szegletében sem”. A miniszter teljes videóüzenetétide kattintvatudja megnézni. Mint arról beszámoltunk, március 22-én, péntek estelövöldözés történta moszkvai Crocus City Hallbevásárlóközpontban, az incidensnek előzetes jelentések szerint legalább137 áldozata– köztük legalább három gyermek – és 145 sebesültje van. AzIszlám Államkésőbb magára vállalta amerényletet, amelyben öt fegyveres vehetett részt. Azonnal megindult a hajtóvadászat. Szombat délelőtt a brjanszki régióban, az ukrán határ mellettfogták elazt a négy terroristát, akit a moszkvai lövöldözéssel gyanúsítanak. Az elkövetők személyazonosságát is nyilvánosságra hozták. Vlagyimir Putyin orosz elnök elmondta, „nincs jövőjük” azoknak, akik ezt a „barbár támadást” végrehajtották. A teljes beszédetide kattintvatudja elolvasni. Vasárnap este aMoszkva Baszmannij kerületében található bíróságon hallgatták meg a Crocus City Hallban történt tömeggyilkosság vádlottjait. A vád halált okozó terrorcselekmény elkövetése szervezett csoport tagjaként, amiért életfogytig tartó szabadságvesztés szabható ki. Erről részletesebben azalábbi linkentud tájékozódni. Ebben a cikkben a téma érzékenysége miatt nem tartjuk etikusnak reklámok elhelyezését.Részletes tájékoztatást az Indamedia Csoportmárkabiztonsági nyilatkozatábantalál. Kövesse az Indexet Facebookon is!


Irán az urándúsítás felújításával fenyeget

Kövesse az Indexet Facebookon is! Franciaország és Kína ragaszkodik ahhoz, hogy fennmaradjon a nagyhatalmak és Irán között 2015-ben megkötött nukleáris megállapodás - közölte Párizs és Peking szerdán az iráni elnök azon fenyegetésére reagálva, amely szerint Teherán felújítja az urándúsítást, ha az egyezményhez magukat ma is tartó államok hatvan napon belül nem teljesítik kötelezettségeiket. Miutánaz Egyesült Államok tavaly kilépetta még az Obama-kormányzat alatt tető alá hozott 2015-ös iráni nukleáris megállapodásból, az alkuban résztvevő többi öt nagyhatalom sietett leszögezni, hogy Donald Trumppal (és az őt presszionáló izraeliekkel és szaúdiakkal) ellentétben fontosnak tartják a perzsa állam felé való nyitást, és persze cserébe az iráni nukleáris fejlesztések jegelését. Haszan Róháni elnök már be is jelentette, hogy Irán leállítja a 2015-ös atomalku két pontjának teljesítését, amelyek az ország birtokában lévő dúsított urán és nehézvíz eladására vonatkoznak (a Reuters szerint mindkettő szimbolikus jelentőségű). A mostani döntés hatvan nap múlva lép hatályba, és az atomalku 26. és 36 cikke alapján Iránnak lehetősége van a lépésekre a megállapodás megsértése nélkül. A perzsa állam azt sérelmezi, hogy a partnerek nem teljesítik a banki szférára és az iráni olajjal folytatott kereskedelemre vonatkozó vállalásaikat – mindkét területre idén sújtott le az Egyesült Államok, komolyszankcióvalfenyegetve meg az Iránnal kereskedő országokat, saját szövetségeseit is beleértve. Az USA egyébként gazdaságilag és katonailag is fokozta az Iránra nehezedő nyomást, április elejénterrorista szervezetnek minősítettea teheráni rezsim egyik fő támaszának számító, katonai-hírszerzési-gazdasági konglomerátumát, az iráni Forradalmi Gárdát, a héten pedig egy - nem tisztázott jellegű - fenyegetésre válaszula Perzsa-öbölbe irányítottaa USS Lincoln repülőgép-hordozót. Az iráni elnök lényegében azt lengette be, hogy 60 nap múlva újra indul az iráni atomprogram, ami pedig beláthatatlan fegyverkezési versenyt indíthat be, és esélyes lehet egy olyan megelőző izraeli válaszcsapás, mint amilyennel a zsidó állam 1981-ben Szaddám Huszein, 2007-ben pedig Bassár al-Aszád bimbózó atomprogramját bombázta vissza néhány évvel. A döntés éppen ezért óriási hullámokat indított el a nemzetközi diplomáciában, minden érintett ország reagált. Az aláírók más szavakkal, de lényegében ugyanazt mondták: Fontos a megállapodás fenntartása, de ha Teherán nem tartja be vállalásait, annak következményei lesznek, egyebek mellett beindul egy mechanizmus, amelynek a vége az lehet, hogy büntetőintézkedéseket vezetnek be ellene. A francia védelmi miniszter ugyanakkor elismerte, hogy Irán eddig minden kötelezettségét teljesítette. Steffen Seibert német kormányszóvivő elismerte, hogy a vártnál tovább tart az Iránnal folytatott kereskedelem fenntartását szolgáló mechanizmus (Instex SPV) létrehozása, amely az amerikai szankciók megkerülését szolgálja. Jelenleg az utolsó simításokra van szükség a társulás működésének elkezdéséhez, ez magába foglalja, hogy Irán is megtegye a szükséges intézkedéseket. Az iráni nukleáris fejlesztések – illetve a jelenleg is működő ballisztikus rakétaprogram – által leginkább fenyegetett ország, Izrael miniszterelnöke, Benjámin Netanjahu sokadjára is leszögezte, országa nem fogja engedni Iránnak, hogy atomfegyvert gyártson. A nukleáris megállapodást hasztalannak tartó, ellene sikeres kampányt folytató Netanjahu a katonák emléknapján mondott beszédében kijelentette: Úgy hallottam, hogy Irán folytatni akarja atomprogramját. Nem fogjuk Teheránnak engedni, hogy atomfegyverekhez jusson. Az iráni vállalások teljesítése felett őrködő Nemzetközi Atomenergia-ügynökség (NAÜ) viszont bejelentette, hogy amíg Irán ténylegesen ki nem lép az ellenőrzéssel kapcsolatos jegyzőkönyvben vállaltakból, addig változatlan marad a bécsi székhelyű szervezet szakembereinek ellenőrzési művelete. (MTI, Reuters) Mekkora kockázatot jelent, hogy a szandálos húszi fegyveresek foglyul ejtették a hajózást a Vörös-tengeren? Teherán garanciát vár arra, hogy Washington nem lép ki ismét a megállapodásból. Egy fenyegető tartalmú videó várta a gyanútlan olvasókat. Kövesse az Indexet Facebookon is!


Hány fokosra fűtsem fel a szobát éjszakára?

A tökéletes éjszakai alvás titka: a hálószoba ne legyen se túl hideg, se túl meleg, a páratartalom ne legyen túl magas, de túl alacsony se, inkább takarózzunk be, mint hogy felfűtsük a szobát, lefekvés előtt zuhanyozzunk, aludjunk meztelenül, de zokniban, és váljunk el. Ez a tudomány álláspontja 2016 őszén a fűtésszezon és az alvási nehézségek összefüggéseiről. Kövesse az Indexet Facebookon is! Kapcsolódók (3) Beindult a fűtésszezon. Vöröslő zsarátnok hunyorog a kályhában, nukleáris hőt okád a távfűtéses radiátor, krematóriumként bűzölög a konvektorra ráégő porréteg. Komoly dolog ez: a rosszul megválasztott szobahőmérsékletre az egészségünk is rámehet. A túlfűtött szobákban nyugtalanabbul alszunk éjjelente, a falakon megjelenik a penész, a matracokban megtelepszenek a poratkák. Szédelgünk a lakásban, fáradtan ébredünk reggelente, és egy pillanat alatt megfázunk, ahogy a benti huszonöt fokból kimegyünk a kinti tízbe. Jó, sose kelljen nagyobb katasztrófát túlélnie az emberiségnek, mint egy fűtésiszezon-kezdetet, de komolyan; mennyivel rosszabb például megfagyni az utcán, vagy kihalni egy meteorbecsapódástól, mint a dinoszauruszok?! Persze, attól még odafigyelhetünk rá, hogy hány fokra állítsuk a termosztátot lefekvés előtt. Mármint odafigyelhetnénk, ha lenne erről egységes tudományos álláspont, de hiába érint rengeteg tudományterületet az alváskutatás, az van, hogy több ezer tanulmány után De ez nem is várható el. Rossz a kérdés. Mégis, mennyi vizet tölthetünk egy fürdőkádba, hogy ne csorduljon túl, ha beleülünk? Attól függ, mekkora a magasságunk és a testsúlyunk. Ez van a hálószobai hőmérséklettel is: mindenkinek meg kell találnia az ideálisat. Az alvás minősége azonnali analóg visszacsatolást ad, mert a hőmérsékleti szélsőségek épp úgy bekavarhatnak a nyugalmunknak, mint az éjszakai zajok és a beszűrődő fények. Ökölszabály: minél több zavaró környezeti tényezőt sikerül kiiktatni, annál jobban fogunk aludni. Ami a zajt illeti, az egyesekre nyugtató hatással is lehet – főleg, hafehér. A fények megzavarhatják a szervezet belső óráját – ha tehetjük, inkább használjunk alacsony fényerejű éjszakai lámpákat. Ha az élet- és hálótársunk hánykolódik, horkol, beszél, támadó mozdulatokat tesz (röviden: zavar az alvásban), bújjunk oda hozzá, hátha attól abbahagyja, és ha mégsem, legalább jólesik. Kevésbé szeretetteljes érdekkapcsolatokban megoldást jelenthet az orrsövényműtét, a benzodiazepin-alapú altatók, a külön szobában alvás vagy a válás is. De vissza a termosztáthoz. Hogy a hőmérsékletnek mekkora hatása van az alvás minőségére, azt jól mutatja, hogy az inszomniás betegektől az orvos először azt szokta kérdezni, hogy milyen meleg van a hálószobában. Tudni kell, hogy alvás előtt a testhőmérséklet néhány fokkal csökken; mondhatni lehűl, hogy fölkészítse az agyat az alvásra. Ha a hálószobában néhány fokkal lejjebb tekerjük a fűtést, könnyebben el tudunk aludni. De ne legyen túl hideg, mert a túl alacsony hőmérséklet megzavarhatja a REM fázist. Az éjszakai nyugalom szempontjából ez a mélyalvási szakasz igen fontos. Ilyenkor alszunk a legmélyebben; ilyenkor szoktunk álmodni; ilyenkor a legpihentetőbb az alvás; ilyenkor ébredünk föl a legnehezebben. Ha viszont jégvermet csinálunk a hálószobából, a REM fázis teljesen kimaradhat, és nem tudjuk kipihenni magunkat. Mivel a szervezet ilyenkor hűtésre kapcsol, nehezebben tudunk elaludni, ha meleg van. Megvannak az átizzadt nyári éjszakák, ugye? Ilyenkor az alvás felületesebb, könnyebben felriadunk, és megnő a mikroébredések száma is. A nagy melegben lassabban fejlődik a csecsemők hőháztartása, a felnőttek bágyadtak és enerváltak lesznek – lassul a gondolkodás, nő a reakcióidő. A páratartalommal és a hőmérséklettel variálva mindenki megteremtheti a számára ideális feltételeket. A legszerencsésebb, ha minden szobában saját termosztát és páraelszívó van, de arra figyeljünk oda, hogy a szobák közti hőmérséklet-különbség ne legyen nagyobb 1-2 Celsius-foknál. Az ennél nagyobb ingadozásokat rosszul viselik a légutak. A páratartalom kihat a hőérzetünkre is: A felfűtött lakásokban az ablakokra lecsapódó pára és a szigetelési hibák ideális feltételeket teremtenek a penészgombák elszaporodásának – már csak ezért sem érdemes dzsungellé légkondizni a hálószobát. Az egészséges felnőtt ember számára a 40-60, kisgyerekeknek a 60-70 százalékos páratartalom az ideális. Ha ez nincs meg, torokkaparás és szemszárazság jelzi a nyálkahártya-irritációt. A fűtési szezonban a poratkák is felélénkülnek. Porszívózáskor érdemes minden sarkot – és a matracokat is – alaposan kitakarítani, hogy ezzel is javítsunk valamit a levegő minőségén. Akkor eddig tisztáztuk, hogy a hálószobánk ne legyen se túl hideg, se túl meleg, se túl párás, se túl száraz. Nem túl nagy segítség ugye? Tessék,még egy ökölszabály: ha lehet, inkább próbáljuk hűvösen tartani a hálószobát. EzttanácsoljaMatthew Walker, a Berkeley Egyetem neurológiaprofesszora is; ahogy elmondta, az emberek hajlamosak inkább néhány fokkal az optimális fölé tekerni a termosztátot alvás előtt. Pedig a kicsit hűvösebb helyiségben mindenképpen könnyebb elaludni. Ha fáznánk, érdemesebb a hálóruhával kísérletezni. Húzzunk zoknit vagy tegyünk meleg vizes palackot a lábunkhoz: ettől kitágulnak a vérerek, és a belső hőszabályzónk könnyebben beáll az ideális alvási hőmérsékletre. Hasonló hatást érhetünk el, ha forró zuhanyt veszünk lefekvés előtt. Ahogy John Horne, a Loughborough-i Egyetem professzora elmagyarázta: ha kiszállunk a zuhany alól, a test gyorsabban lehűl a párolgás miatt, és a szervezetünk is pontosan ugyanezt csinálja. A pizsamák és hálóingek hasznosságáról megoszlanak a vélemények, denyomós érvek szólnak a meztelenül alvás mellett: Egyébkéntez a tanulmány– amiben részletezik, hogy a japánok úgy állítják be a légkondit, hogy csak néhány óráig fűtsön alvás után, mert a japánok 90 százaléka energiatudatos életmódot folytat (ami több szempontból is érthető: egyrészt az energiatudatosság korszerűbb filozófia, mint a szamuráj becsületkódex, másrészt Japán erősen atomenergia-függő, és minél kevesebb légkondi, annál kevesebb fukusimai atomerőmű-baleset), és amiben a japán energiatudatossági intermezzo utáni kép egy grafikont ábrázol a rektális úton mért testhőmérsékleti ingadozásokról (ami felvet némi módszertani kételyt a mélyalvási analízis pontosságával kapcsolatban, legalábbisHeisenberg-féle határozatlansági relációlegyen a talpán, aki le tud menni REM fázisba egy lázmérővel a seggében) – szóval ez a tanulmány azt írja, hogy REM fázisban gazdag fűtésszezont kívánunk. Ne maradjon le semmiről! 5 könyvTöbb mint 600 meghökkentő, érdekes és tanulságos történet! Kövesse az Indexet Facebookon is!


Peter Nagy: Som presvedený, e internet je zaiatok konca

Neuveritených 30 rokov pôsobí na esko-slovenskej scéne. Jeho pesniky doslova zudoveli, spieva si ich niekoko generácií. Neuveritených 30 rokov pôsobí na esko-slovenskej scéne. Jeho pesniky doslova zudoveli, spieva si ich niekoko generácií, o dokumentuje aj DVD zo záveru turné The Best Of 30 rokov, ktoré prináa záznam koncertu z 8. decembra 2015 v bratislavskej Starej Trnici. V rozhovore pre TASR potvrdil, e muzika ho stále baví, rovnako sa rád hrá so slovíkami, komunikuje a premýa. "udia chcú na Facebooku vytvori ideálny obraz o sebe, je to ich bulvárny asopis v malom. Nauili sa seba samých medializova. Internet mení absolútne vetky pravidlá, nií etiku, nií vetko k omu sme boli vychovávaní," vyhlásil spevák, skladate a textár Peter Nagy.SkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamouSkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamou Na Slovensku asi nie je spevák, skladate a textár v jednej osobe, ktorý by vás prekonal v mnostve hitov. Na vaom facebookovom profile mohli fanúikovia hlasova o najobúbenejiu piese z vaej tvorby. U ste súa vyhodnotili? Vemi sa tým nezaoberám, ale na druhej strane som rád, e mám hity, ktoré udia poznajú. Mám rád vekého melodika Eltona Johna, pretoe tak, ako sú vystavené jeho pesniky, tak to robí málokto, to je model, ako postavi dobrú piese. Bol som v Bratislave na jeho koncerte, trval dve a pol hodiny a z celého playlistu som nepoznal len jednu piese z muzikálu. Ten lovek celý ivot pracoval, je vemi úspený skladate, tak by to malo by. Bez hitov spevák môe naahova svoju kariéru jedine tak, e víri zlatý prach v médiách. To sú tí udia, ktorí zo zúfalstva uverejujú vetko o svojom súkromí, len aby sa nieo písalo. Nerobí to dobrú krv pre tú as kariéry speváka, ke vás zanú bra váne. Silu vaich hitov nedávno overil aj televízny program Tvoja tvár znie povedome, kde Petra Nagya stvárnil Andrej Bian. Ako ste na to reagovali? Smial som sa, mal to vychytané. Som presvedený, e dobrá paródia je dobrá reklama. Fanúikom sa páia nielen vae piesne, imponuje im aj vaa empatia. Zomrel Prince a vy ste na svojom profile zverejnili jeho fotku s pôsobivým statusom: koda, e niekedy osud je ako opitý hlupák, pobije sa s tým, kto si to nezaslúi... Stokrát vidíme, e zomierajú udia, ktorých iní milujú a chcú, aby tu zostali. A tí, ktorí len prekáajú celý ivot a ijú na úkor druhých, tí tu ijú strane dlho. Naítavam video...video //www.youtube.com/embed/vIcJBZH7yDs Krátky ivot takýchto vekých hviezd môe ma na svedomí rýchlos, akou ijú... Vyaduje sa od nich, aby boli vdy 100-percentní. Kadý ich posudzuje a ono to asto vyvoláva frustráciu. Neviem si predstavi, ako sa môe cíti taký megapopulárny lovek, ktorý vlastne ani nemôe vyjs sám na ulicu. Svetová popularita fakt obauje. Je to popularita, ktorú nepoznáme, ani nám nikomu v esku a na Slovensku nehrozí, e sa nemôe s niekým ani porozpráva. Nedávno ma v samoobsluhe oslovila pani z materskej kôlky, e dodnes uí deti poda mojich piesní pre deti. To je o tom, e ja môem na ulicu, lebo pri mojej popularite o ni nejde. To ste nakupovali bez ochranky? Pridelili mi troch ochrankárov a nevedel som, o s nimi, ani oni so mnou, lebo ma nikto neobaoval (smiech), ale imid to bol dobrý. Sú ete umelci, ktorých ste chceli vidie live a nestihli ste to? Strane som chcel vidie koncert Joea Cockera. Teraz som mal lístky na Roxette, pred týdom som ich bol vráti, pretoe u ich nikdy neuvidím. Je to moja obúbená kapela. Viem, e tak sa robí pop-music - tak, ako to robí Roxette. Naítavam video...video //www.youtube.com/embed/46Sucom3f1I V apríli ste si dopriali narodeninový reset, aj prezradíte v om spoíval? O svojom súkromí nehovorím, ale vybehli sme s priatekou k moru. Nerád si prihrievam polievku súkromím, je to zbytoná cesta a som presvedený o tom, e to ubliuje vzahu. Obávate sa závisti? Mne nie je o závidie. Nepatrím medzi udí, ktorí by sa potrebovali ukazova hociím. ivot speváka nie je taký, ako si udia myslia. Tým nechcem poveda, e sa mám zle, mám sa úasne. Robím prácu, ktorá ma baví, to je najdôleitejie. Ale nie je to tak, ako by si udia asi predstavovali. Vetci majú starosti. Vetci majú starosti s prácou, vetci majú hlavne staros, ako to urobi, aby boli úspení. Nie je to jednoduché, a je jedno, o robíte. lovek ke ráno vstane a má rád svoju prácu, bude rozmýa nad tým, ako to urobi a vdy ho bude trápi, ke sa to nepodarí. A financie? Niektoré veci si nemôete kúpi, o tom je pesnika Má o má (úsmev). Kokí sú bohatí udia, multimiliardár Steve Jobs si nemohol kúpi ani jeden de navye. Hrdo sa hlásite k tomu, e ste Preovan, aj zvyknete sledova dianie na východe? Chodím tam vemi máliko, ale mám na Facebooku stránku o Preove s obúbenými miestami. Vyrastal som v paneláku pri elezninej stanici (smiech). Chodievate na pomaturitné stretnutia? Pravdou je, e som bol iba raz. Problém je v naej brandi. Organizujú to vdy v sobotu. Sme víkendoví strelci, nemôem poveda kapele, e je stretnutie a nebudeme hra. Naítavam video...video //www.youtube.com/embed/1XKU83OBNeE as na porotcovanie vo fotografickej súai si vak nájdete... To je vemi jednoduché, dá sa to absolvova elektronicky, kvalitu fotografií posudzujem cez internet. Do akej miery sa foteniu venujete v súasnosti? Skoro vôbec nefotím, len môjho psa na prechádzkach a na koncertoch. Foxy cestuje s nami, najviac miluje atne v kulturákoch a hotely. Ona miluje neznáme prostredia, je to pes, ktorý rád objavuje, ije spoloensky, ku kadému je priateská. Je to taký pozitívny lovek, ja hovorím. Take to bola dobrá voba vzia si psíka z útulku? Nie som osvetár, nebudem kadému hovori, e musí ma psa. Nerád sa vnucujem so svojím ivotným týlom, ale je pravda, e odmalika som mal vdy psa. Som zvyknutý na psa ako napríklad médium medzi dvoma umi. Ke sa dvaja pohádajú, pes je médium na to, aby sa zmierili. Pes je úasné empatický, vycíti situáciu. udia, ktorí nemali psa, to nemôu pochopi. Pes je vemi vnímavý, 14 tisíc rokov bol vychovávaný ako spoloník loveka, tých 14 tisíc rokov je na tom vidie. Je to vemi inteligentné zviera. V detskej izbe v Preove ste mali na stene plagát Paa Hammela, ktorému ste ako chlapec s gitarou hovorili - raz budem ako ty. Podarilo sa. Máte recept pre dnených mladých, ktorí túia by speváckymi hviezdami? Vea zaínajúcich spevákov, nehovorím vetci, sú hrozne nedokaví. Niekedy to nejde tak rýchlo presvedi udí, e som dobrý. Pomaly vás presvedím, e na to mám. Od tej doby, o ja som zaínal a teraz, je kapiel asi desakrát viac, vetci to chcú skúa. Je to aj tým, e sa to dá. Dnes sa u i v obývake dá na poítai nahra pesnika, tak to aj vyzerá. Nedá sa hrr-hrr, za dva dni je to hotové! Hudba je remeslo. Je rozdiel, i urobíte stoliku zo zlého dreva rýchlo, alebo ju robíte mesiac a z dobrého dreva. Stolika z dobrého dreva bude existova 20 rokov a tá zo zlého dreva - tak to aj vyzerá - sa rozpadne. Naítavam video...video //www.youtube.com/embed/JZ2sZU8wTus Vo vaej DVD kolekcii nechýba hit Pome sa zachráni, ktorý vraj vznikol v Moskve mesiac po ernobyskej havárii? S kapelou Indigo sme v júni 1986 mali hra sériu koncertov vo vtedajom Sovietskom zväze. Po jednom z nich som sa na raute dozvedel od pracovníky z vevyslanectva, e nae turné má v závere zmeni trasu a chcú nás posla zahra do mesteka pár kilometrov od ernobyu, aby ukázali, e výbuch jadrovej elektrárne nie je svetovou katastrofou, ako to prezentovali západné médiá. Chlapcom som nemohol ni poveda, bolo to obdobiestudenej vojny, bál som sa, e sa to prezradí, nechcel som skoni na Sibíri. Pár dní pred koncom turné som sa urobil maród. Vyfajil som cez noc 20 cigariet a odiiel mi hlas. Ete dva dni ma vláili po lekároch, lene ja som to vdy v noci urobil znova (smiech). Posadili nás na vlak a ili sme domov. Chlapcom som to prezradil a po revolúcii. Bola to nároná doba, ale dnená tie nie je jednoduchá. Snaíte sa reagova na to, o sa deje? Budú to témy vaich piesní? V súasnosti ma najviac zaujíma fenomén internetu, ktorý sa dos mení. Som presvedený, e internet je zaiatok konca. Hovorím to aj napriek tomu, e u 15 rokov robím s digitálnymi technológiami, spravujem si dve webové stránky, jeden facebookovský profil, ie nepatrím medzi tých, ktorí hovoria - som na to starý alebo u na to nemám. Vea sa zmenilo v komunikácii medzi umi. Poviem to vtipom - Ako zavolá modernú rodinu k obedu? Vypne wifinu. Alebo ete jeden - Dve babky v kostole stoja nad rakvou, sú tam samy a jedna hovorí: Oakávala som väiu úas, na Facebooku má 2000 priateov... udia chcú na Facebooku vytvori ideálny obraz o sebe, je to ich bulvárny asopis v malom. Nauili sa seba samých medializova. Internet mení absolútne vetky pravidlá, nií etiku, nií vetko, k omu sme boli vychovávaní. Zaalo tomobilmi, pokrauje to internetom, udia sa prestali medzi sebou naozajstne rozpráva. Nemyslím si, e internet je víazstvo, je to zaiatok konca, pretoe vetci vetko vedia, vetci vetko videli a nikto sa niomu neuduje. Naítavam video...video //www.youtube.com/embed/HlvtiZDVwtE Naítavam video...video //www.youtube.com/embed/blI7FzmeP5M Naítavam video...video //www.youtube.com/embed/IiLzGBipCRQ Najdôleitejie správy z východu Slovenska ítajte naKorzar.sme.sk. Vetky správy z Preova a ariského regiónu nájdete napreovskom Korzári


Majstrom staí devädesiat minút

Film K-19, ktorý dnes prichádza do slovenských kín, nakrútila reisérka Kathryn Bigelowová poda skutoných, no dlho utajovaných udalostí ... Liam Neeson. FOTO - REUTERS Film K-19, ktorý dnes prichádza do slovenských kín, nakrútila reisérka Kathryn Bigelowová poda skutoných, no dlho utajovaných udalostí z roku 1961. Vtedy havária na chladiacom zariadení reaktora sovietskej atómovej ponorky postavila svet na pokraj tretej svetovej vojny. Prvé, o vám napadne po zhliadnutí filmu, je katastrofa v ernobyle. Reisérka tie tvrdí, e práve ernoby bol pre u pri nakrúcaní modelom. Tí, ktorí boli pri ernobyskom reaktore, sa dobrovone znovu hlásili do akcie. Vedeli vtedy, e môu zomrie, ale li tam dobrovone, aby zachránili svojich kolegov. Práve tam sme získali mnostvo uitoných informácií pre rozprávanie náho príbehu. Do hlavných úloh dvoch kapitánov na palube ponorky - Vostrikova a Polenina - obsadila Bigelowová dve hviezdy: Harrisona Forda a LIAMA NEESONA. S tým druhým sme sa pre SME zhovárali poas európskej premiéry tejto snímky na medzinárodnom filmovom festivale v Benátkach.SkryVypnú reklamuSkryVypnú reklamuSkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamouSkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamou Dej filmu K-19 sa odohráva v období studenej vojny. Ako ste vnímali toto obdobie? Bol som ete diea. A vtedy sme doma nemali ani televíziu. A o sa týka filmu? Je to udská dráma. Súcitíte v nej s kadou postavou. Myslím, e zaujímavé na filme je to, e sa pokúa da udskú tvár predpokladanému nepriateovi. Je to príbeh tých obyajných udí, ktorí urobili neobyajnú vec - zabránili monej tretej svetovej vojne. Výbuch ponorky by mohol by tým posledným ohnivkom, ktoré by pridalo na napätí medzi dvoma supervemocami. V akom tádiu výroby bol film, ke dolo k havárii ruskej ponorky Kursk? Pripravoval sa. Ovplyvnilo vás to? Nie. Cítil som vak ete viac, e treba vyrozpráva tento príbeh. Boli sme s Harrisonom Fordom na cintoríne v Moskve práve v ase, ke tam priviezli telá troch lenov posádky. Na fotografiách to boli ete len deti. Stretli ste sa s niekým z posádky K-19? Boli sme s nimi v Klube ponorkárov v Sankt Petersburgu. Rozprávali sme sa, vypili mnoho vodky a predniesli vea prípitkov. K-19 nebol prvým vaím filmom z histórie. Myslíte, e hraný film môe ovplyvni vzdelanie, výchovu? Myslím, e áno. Ke milióny divákov prídu do kina, môete ich poui o uritom období. i u pred niekokými rokmi, alebo stovkami rokov. O silách, ktoré zmenili, alebo mohli zmeni uritú spolonos, i celý svet. omu dávate prednos pri výbere filmov? Dávam prednos dobrému scenáru. o je dobrý scenár? Myslím, e scenár, ktorý rozpráva príbeh, ktorý si viete predstavi na plátne. Nie je podrobne rozpísaný, ale ako herec viete uchopi svoju postavu, ktorá je dobre vybudovaná. Je to nieo podobné ako nejaká hudobná kompozícia. Pozrite si napríklad filmy Johna Forda. Dnes reiséri nakrúcajú filmy, ktoré trvajú dve a tri hodiny. Nemyslím, e by vak povedali viac ne za devädesiat minút. Starí majstri to vedeli. Aké bolo nakrúcanie v ponorke? Nároné. Okrem udí, ktorí hrali posádku, tam bol ete táb. Prvé tri týdne som sa vdy o nieo udieral - hlavou alebo plecom. A ke som sa nauil, kde sa nachádzajú objekty, do ktorých naráam, rekvizitári ich premiestnili a zaalo sa to znova. Ten stiesujúci priestor bol vak i výhodou. Ako herec ste tam nemali dos priestoru vyjadrova sa pohybom a museli ste viac hra mimikou. Sústreova sa viac na vnútro. Plavili ste sa niekedy v skutonej ponorke? Nie. Len v Sankt Petersburgu nám ukázali jednu, ktorá u bola vyradená. Bol to skuujúci pocit. iadne okná. Rozmýali ste, o by ste urobili, keby ste sa ocitli v podobnej situácii? Nie. Ale mal som pred pár rokmi nehodu na motocykli. Zrazil som sa s jeleom. Bol som na strome a iadne auto neprichádzalo. Mal som zlomenú panvu, bol som zranený, ale vedel som, e ke sa nedostanem k ceste, môem zomrie. V takých okamihoch nájdete v sebe tú silu. Vo filmoch zväa hrávate kladné postavy. Vyberáte si ich zámerne? Ako som u povedal, vyberám si vdy poda scenára. Ak by bol o muovi, ktorý zavradí manelku, alebo o bankovom lupiovi a tá postava by bola dobre napísaná, tak by som rozmýal o tom, e to zoberiem. Dostávajú sa vám obas vôbec také scenáre s vrahmi alebo lupimi do rúk? Áno. Obas si niekto povie: on vdy hráva len dobrých, tak mu polem toto. Aká bola najhroznejia postava, akú vám ponúkli? Jack Rozparova, pred pár rokmi. A preo ste ju odmietli? Hm. Neponúkli mi dostatoný honorár. (Smiech.)


Harminc évig üzemel az új mobilakku

Hamarosan elfelejthetjük a laptop-töltőt: harminc évig képes árammal ellátni egy noteszgépet árammal az a tríciummal működtetett akkumulátor, amelyet az amerikai légierő laboratóriumában fejlesztettek ki. A készülék a hidrogén izotópja, a trícium bomlása során felszabaduló béta-részecskéket (elektronokat) használja fel elektromos áram termelésére, amelyeket egy porózus szilícium-ötvözet fog fel - adta hírül a Next Energy News. A folyamat nem jár hőtermeléssel és radioaktív sugárzással sem - az úgynevezett béta-bomlás során felszabaduló részecskék nem hagyják el az akku burokolatát -, így alkalmas arra, hogy akár több évtizeden át árammal lásson el hordozható berendezéseket. Az eljárás alapjául szolgáló "betavoltaikus" technológiát fél évszázada ismeri a tudomány, és hagyományosan űreszközök hosszú idejű áramellátására alkalmazták. A most kifejlesztett, laptop-akkumulátorként való alkalmazás alapja egy 2005-ös felfedezés: akkor készítették az első szilícium-diódás készüléket, amely hatékonyabban nyeli el a béta-részecskéket, és így több áramot termel. A technológia pacemakerekben való alkalmazásának lehetősége már a hetvenes években felvetődött. A légierőnél elkészített betavoltaikus akkumulátor vékony és lapos, így tökéletesen megfelel a hagyományos lítium-ion elemek kiváltására, ráadásul "lemerülése", vagyis a trícium lebomlása után káros anyagok sem maradnak vissza belőle. Ha minden jól megy, az új technológiával működtetett készülékek 2-3 éven belül a boltokba kerülhetnek.


Macierewicz chce bomby atomowej

W Ministerstwie Obrony Narodowej trwają prace nad zapewnieniem Polsce dostępu do broni jądrowej. Taką informację podał wiceminister Tomasz Szatkowski w wywiadzie dla Polsat News 2. Zastępca Macierewicza, w rozmowie z Witoldem Juraszem w programie "Prawy do lewego”, wyrażał się bardzo dyplomatycznie. Mówił, że polski rząd „analizuje” i „rozważa opcję” udziału w natowskim programie udostępniania przez USA broni jądrowej sojusznikom (nuclear sharing). Nie zmienia to w niczym faktu, że po raz pierwszy wysoki przedstawiciel polskiego państwa oficjalnie zapowiedział, że będziemy dążyć do tego, by mieć dostęp do broni jądrowej. (Tu cały wywiad Jurasza z Szatkowskim:http://www.polsatnews.pl/wideo-program/prawy-do-lewego-lewy-do-prawego-czy-polska-armia-nas-obroni_6356233/) To oznacza przełom w dotychczasowej strategii obrony naszego kraju. Przez ostatnie ćwierćwiecze wyznawaliśmy doktrynę słabości. Polska nie była w stanie zagrozić terytorium ewentualnego agresora. I nie rozważała nawet takiej możliwości. To pasywne nastawienie zaczęto nieśmiało zmieniać dopiero pod koniec 2014 roku pod wpływem wojny rosyjsko-ukraińskiej. Wówczas MON podjął decyzję o zakupie pocisków manewrujących JASSM. Dzięki temu około roku 2017 rakiety te zamontowane na samolotach F-16 będą mogły dosięgnąć terytorium ewentualnego wroga. Wszystko wskazuje na to, że nowy rząd będzie konsekwentnie realizować strategię odstraszania. Potencjalny agresor będzie musiał się liczyć z tym, że w odpowiedzi Polska będzie zdolna nie tylko do zaatakowania jego terytorium, ale i zadania mu poważnych strat. Agresja na nasz kraj musi łączyć się z potężnym ryzykiem. A to jest możliwe pod warunkiem, że dysponować będziemy bombą atomową. Program udostępniania przez USA broni jądrowej sojusznikom polega na tym, że broń atomowa stacjonuje w amerykańskich bazach na terytoriach państw członkowskich i w razie wojny jest użyczana ich siłom zbrojnym (decyzja o użyciu broni nie jest jednak możliwa bez zgody Waszyngtonu). Biorą w nim udział m.in. Niemcy i na ich terytorium znajduje się kilkadziesiąt amerykańskich taktycznych bomb atomowych B-61. Rząd w Berlinie, nie odczuwając już zagrożenia, najchętniej pozbyłby się tego uzbrojenia. Tak się składa, że polskie F-16 po niewielkiej modernizacji mogłyby przenosić te bomby. Dlatego naprawdę warto rozważyć zwiększenie polskiego potencjału odstraszania i przeniesienie amerykańskiej bazy do Polski. (O celowości udziału w tym programie pisałem w kwietniu br.:http://wiadomosci.onet.pl/kraj/polska-bomba-atomowa-mit-czy-rzeczywistosc/gbl1lp) W państwach NATO rozpoczęto już dyskusję na temat stacjonowania broni jądrowej na terytoriach nowych państw członkowskich. Z listem w tej sprawie zwrócili się w końcu stycznia br. do Departamentu Obrony USA dwaj republikańscy deputowani Mike Turner i Mike Rogers. Bardzo dobrze się stało, że w Polsce w dyskusji na temat nuklearnego odstraszania obok ekspertów zaczęli brać politycy. Albowiem to oni będą przekonywać waszyngtońską elitę do tego, aby Ameryka w istotny sposób wzmocniła strategiczną pozycję Polski i innych państw flanki wschodniej NATO. Musimy mieć świadomość, że nie będzie to łatwe. Amerykanie, silnie wspierani przez Niemców, zachowują daleko posuniętą wstrzemięźliwość wobec naszych potrzeb obronnych. Powołują się na rzekome zobowiązania, które mieli podjąć wobec Rosji w roku 1997 w Akcie Stanowiącym NATO-Rosja. Dlatego odmawiają rozmieszczenia broni jądrowej, budowy stałych baz i stacjonowania jednostek wojskowych NATO na naszym terytorium. Przekonanie ich do zmiany tego stanowiska jest jednym z najważniejszych wyzwań stojących przed nowym prezydentem i rządem.