Centrum badań jądrowych walczy o dotację

Narodowe Centrum Badań Jądrowych w Świerku alarmowało w zeszłym roku, że uzyskuje z resortu nauki zbyt niskie środki na wynagrodzenia dla pracowników. Sprawa trafiła do sądu administracyjnego. Pierwsza rozprawa odbędzie się w czwartek. W wakacje NCBJ alarmowało, że - mimo iż instytut ma duże środki na inwestycje - może mu zabraknąć pieniędzy na wynagrodzenia dla pracowników. Według NCBJ przyczyną kłopotów było zastosowanie przez Ministerstwo Nauki i Szkolnictwa Wyższego niewłaściwego przepisu przy ustalaniu wysokości dotacji. O rozstrzygnięcie sporu dyrektor centrum zwrócił się w lipcu do sądu administracyjnego. 24 stycznia w sądzie administracyjnym ma się odbyć pierwsza rozprawa. - Sąd nie będzie decydował o wysokości dotacji. Rozstrzygnie tylko, który z zapisów rozporządzenia ministra dotyczy sytuacji łączenia instytutów, w wyniku którego powstało NCBJ - wyjaśnia dyrektor NCBJ prof. Grzegorz Wrochna i spodziewa się, że werdykt zostanie ogłoszony szybko. NCBJ zatrudnia prawie 1100 pracowników. Powstało w 2011 r. z połączenia Instytutu Problemów Jądrowych im. Andrzeja Sołtana (IPJ) i Instytutu Energii Atomowej POLATOM (IEA). Ośrodek podlega Ministerstwu Gospodarki, a jego działalność badawczą - w tym wypłaty dla znacznej części pracowników - finansuje Ministerstwo Nauki i Szkolnictwa Wyższego. NCBJ uzyskuje duże środki z wielu źródeł, np. z działalności komercyjnej, funduszy unijnych, grantów MNiSW czy Narodowego Centrum Badań i Rozwoju. Pieniędzmi tymi nie można jednak dowolnie dysponować. Tak więc, o ile na rozbudowę infrastruktury pieniędzy jest dużo, to z powodu niskiej - zdaniem NCBJ - dotacji statutowej brakuje środków na wynagrodzenia dla pracowników. - Przepis, który naszym zdaniem należy zastosować w przypadku połączenia instytutów, mówi, że dotację statutową oblicza się mnożąc liczbę pracowników zaangażowaną w badania przez średnią dotację na pracownika zaangażowanego w badania w instytutach podobnych. Gdyby wybrać instytuty o podobnej działalności merytorycznej, powinniśmy dostać dotację nawet dwa razy większą. Przepisy nie precyzują jednak jednoznacznie klucza wyboru instytutów podobnych - mówi Wrochna. Tymczasem od wysokości dotacji statutowej w roku 2012 r. zależy wysokość dotacji przyznawanej w latach kolejnych. - Przepis, na który powołuje się instytut, ma zastosowanie tylko w przypadku spełniania łącznie dwóch przesłanek: połączenia jednostek oraz ustalenia kategorii dla tak powstałej nowej jednostki - komentują przedstawiciele ministerstwa. Ich zdaniem w tym przypadku powstania NCBJ nie został spełniony drugi z tych punktów - nie nastąpiło ustalenie kategorii dla nowej jednostki. Według MNiSW nastąpiło włączenie IEA do IPJ, który zachował dotychczasową kategorię, przy jednoczesnej zmianie nazwy na NCBJ. - W przypadku jednostki naukowej, do której włączono inną jednostkę, do przyznawania środków finansowych na działalność statutową (...) przyjmuje się kategorię naukową najwyższą z posiadanych przez te jednostki - komentują przedstawiciele resortu. Skargę do sądu administracyjnego NCBJ złożyło już w lipcu, ale od tego czasu wspólnie z resortem nauki szukano rozwiązania szybszego niż czekanie na decyzję sądu. W sierpniu Ministerstwo Nauki i Szkolnictwa Wyższego przyznało NCBJ 3,3 mln zł, które pozwoliły na doraźne opanowanie trudnej sytuacji instytutu. Z kolei w grudniu NCBJ również otrzymał z MNiSW dodatkowe środki - 3,7 mln zł - w ramach środków przydzielanych wszystkim instytutom badawczym według określonego w przepisach algorytmu. - Te pieniądze pozwoliły nam spokojnie rozpocząć rok 2013 - skomentował prof. Wrochna. Tymczasem na horyzoncie finansowym NCBJ pojawił się nowy problem. - Dyrektor Departamentu Energii Jądrowej Ministerstwa Gospodarki poinformował nas, że nie zarezerwowano odpowiednich środków na dotacje związane z bezpieczeństwem. W szczególności nie przyznano ani złotówki na ochronę obiektów w Świerku - zaznaczył prof. Wrochna. Ze względu na zwiększone wymogi bezpieczeństwa (w ośrodku znajduje się badawczy reaktor jądrowy) NCBJ ocenił potrzeby w tym zakresie na 16 mln zł, a w MG zarezerwowano na to 6 mln. - Złożyłem odwołanie i oczekuję na rozmowę w tej sprawie z nowym ministrem gospodarki - informuje dyrektor NCBJ. (JS)


Magyarország kész nagyobb szerepet vállalni az afrikai biztonság megteremtésében

Magyarország kész az eddiginél nagyobb szerepet vállalni az afrikai biztonság megteremtésében, a terrorfenyegetés mérséklése ugyanis csökkentené a migrációs nyomást is - jelentette ki a tárca szerint Szijjártó Péter külgazdasági és külügyminiszter pénteken, miután francia kollégáját, Jean-Yves Le Driant fogadta. A miniszter a közös sajtótájékoztatón üdvözölte a látogatást, és rámutatott, hogy utoljára tizenkilenc éve járt francia külügyminiszter Budapesten. Majd arról számolt be, hogy bár az európai kérdésekben zajló viták során nincs mindig azonos állásponton Magyarország és Franciaország, a felek együttműködésében számos sikeres terület van, sok meghatározó ügyben nagy az egyetértés. Elsőként az európai emberek biztonságának szavatolását emelte ki, mondván, az afganisztáni nemzetközi beavatkozás kudarcát követően világszerte megnőtt a terrorfenyegetettség és a bevándorlási hullámok valószínűsége. Aláhúzta: meg kell akadályozni, hogy újabb illegális migrációs áradat érje el az Európai Uniót, a magyar kormány álláspontja szerint "minél távolabb húzzuk meg a védvonalakat, annál jobb . Szijjártó Péter kijelentette, hogy a délről érkező nyomás egyik kiváltó oka a szubszaharai térségben fennálló terrorveszély, ezért Magyarország készen áll fokozni a hozzájárulását a régió biztonságának megteremtéséhez. Elmondta, hogy jelenleg húsz magyar szolgál az EU mali kiképző missziójában, de Magyarország kész további katonákat küldeni a mali hadsereget támogató európai erőkhöz (Takuba) is, négyszeresére növelve az ottani magyar kontingens létszámát. Ehhez a kormány hamarosan a parlament felhatalmazását fogja kérni. A miniszter szerint a második terület az energiabiztonság, amelynek garantálásában mindkét országban fontos szerepet játszik a nukleáris energia, ezért a két kormány közösen lép fel minden európai fórumon az ezzel szembeni negatív diszkrimináció ellen. Megemlítette a vállalati szintű együttműködést is, mivel több francia cég fontos megbízásokat kapott a paksi bővítésben, és kiemelte, hogy atomenergia nélkül gyakorlatilag lehetetlen a klímacélok elérése. Ezt követően a beruházásokról beszélt, leszögezve, hogy a francia vállalatok jelentik a negyedik legnagyobb beruházói közösséget Magyarországon. Ezek közül tizenhárom a koronavírus-járvány miatti válság alatt is hétmilliárd forintnyi beruházást hajtott végre a kormány támogatási programjának köszönhetően, megvédve háromezer munkahelyet. Végezetül pedig a védelmi ipari együttműködést nevezte meg, és emlékeztetett arra, hogy a magyar honvédség harmichat helikoptert vásárolt az Airbustól, s a vállalat jelenleg alkatrészgyárat épít Gyulán. Emellett közölte, hogy megállapodtak a stratégiai együttműködés megindításáról az űriparban is. Jean-Yves Le Drian üdvözölte a magyar részvételt a Takuba harccsoportban, és a terrorizmus elleni harcnak, az európai biztonság erősítésének, illetve az EU stratégiai autonómiájának fontosságát hangsúlyozta. Újságírói kérdésre válaszolva elmondta, hogy a másfél órás négyszemközti találkozón több témát érintettek, voltak köztük olyanok, amelyekben más álláspontot képviselnek, de őszinte vitát folytattak, amely kulcsfontosságú az előrelépéshez.


Aszódi: Fizikai törvényeken alapuló energiapolitikára van szükség

A Francia Tudományos Akadémia illetékes bizottsága a megújulós mítoszok és téveszmék helyett a fizikai törvényeken alapuló energiapolitikai vitát sürget - írta legfrisseb blogbejegyzésében Aszódi Attila, a paksi bővítésért felelős tárca államtitkára. A Francia Tudományos Akadémia illetékes energetikai bizottsága kritikus állásfoglalást tett közzé 2017. április 19-én az aktuális francia energiapolitikához kapcsolódóan. Az elemzés kiemeli: „az energetikai átmenet témájához kapcsolódó programok nem számolnak a szükséges mértékben a fizikai, műszaki és gazdasági korlátokkal" -írta Aszódi Attila legújabb blogbejegyzésében. A francia tudományos akadémia alapján az aktuális viták alapján az állampolgárok akár arra a téves következtetésre is juthatnak, hogy a megújuló energiaforrások tömeges fejlesztésének köszönhetően az atomenergia és fosszilis energiaforrások feleslegessé válnak, azoktól meg lehetne örökre szabadulni. Az adottságokhoz kell igazodni Nincs egy egyetemesen ajánlható, kizárólagos energiapolitika; minden országnak a földrajzi és klimatikus adottságaihoz igazodva kell a megfelelő energiamixet kialakítania: például Québec tartomány Kanadában könnyedén képes a tartomány villamosenergia-igényének 98 százalékát vízerőművek segítségével biztosítani, de ebből nem következik, hogy más államok adottságai is megfelelőek lennének ehhez. A vállalások meghatározása során a valóságot kell alapul venni: a szél- és naperőművek névleges teljesítménye alapján félrevezető döntést lehet hozni, mivel Franciaországban az éves kihasználtságuk 23 százalék, illetve 13 százaék. Mivel időjárásfüggő, szakaszosan termelő erőművekről beszélünk, a rendszerirányítóknak szükséges gondoskodni a lakosság azon időszakokban történő ellátásáról is, amikor szél- és napenergia-termelés nem áll rendelkezésre. Egy európai szinten összekapcsolt villamosenergia-hálózat sem képes megoldani ezt a problémát, mivel Európa-szerte egyszerre van éjszaka és az anticiklonok hatása is gyakran a szomszédos országokkal egyidejűleg jelentkezik. Ezért van jobb helyzetben Franciaoszág Az akadémia szerint Franciaországban az egyik legalacsonyabb az egy főre jutó károsanyag-kibocsátás: évente 540 terrawatt (TWh) áramtermelés mellett 46 millió tonna szén-dioxid (CO2), ugyanez az adat a Rajnán túl 631 TWh termelés 334 millió tonna CO2, vagyis hatszor több a német szén-dioxid kibocsátás. Ezek a kedvező francia adatok egyértelműen az atomerőművek jelenlétének köszönhetőek (75 százalék az arányuk az áramtermelésben), mivel az atomenergia a leghatékonyabb eszköz a fosszilis energiatermelők részarányának csökkentésére az energiamixben. Természetesen vannak kihívások a nukleáris ágazatban, de a független és kompetens felügyelő hatóságnak, valamint a felelős hulladékgazdálkodásnak köszönhetően ezek kezelhetőek - olvasható a blogban. Áremelkedést hozhatnak a megújulók „Valódi ellentmondás, ha az üvegházhatású gázok kibocsátás-csökkentését az atomenergia részesedésének erőltetett leépítésével szeretnék elérni." Számos tanulmány bizonyítja, hogy a megújulók 30-40 százalékot meghaladó részesedése az energiamixben durva áremelkedést eredményez, növeli a károsanyag-kibocsátást, valamint megkérdőjelezi az ellátásbiztonságot. Ráadásul a megújulók térnyerése a primer energia tekintetében (például a közlekedésben) még nehézkesebb, miközben fontos szempont az energiahatékonyság, valamint a károsanyag-kibocsátástól mentes termelés.


Dalších pět let nejistoty pro Horní Jiřetín. Mládek chce odsunout rozhodnutí o limitech

Ministr průmyslu a obchodu Jan Mládek (ČSSD) navrhne tripartitě okamžité prolomení limitů těžby na dole Bílina a odložení debaty o případném prolomení na dole ČSA do roku 2020. To by prodloužilo nejistotu Horního Jiřetína, který je rozšiřováním těžby na dole ČSA přímo ohrožen. Mládek uvedl, že bez prolomení limitů na dole Bílina, které nebude mít žádné dopady na lidská sídla, by nebylo možné garantovat výrobu tepla v teplárnách bez navyšování cen pro spotřebitele. Proto by mělo být takto vytěžené uhlí určeno primárně pro teplárny. Ministr rovněž oznámil, že navrhne odložení rozhodnutí o případném prolomení těžby na dole ČSA do roku 2020. Podle Mládka je ještě dost  času na zvážení rozhodnutí. Zároveň uvedl, že jedna z doposud zvažovaných variant, tedy částečné prolomení těžby na dole ČSA, by nebyla pro těžaře efektivní. Tato varianta počítala s bouráním části Horního Jiřetína. Úplné prolomení limitů na dole ČSA by pro obec znamenalo zánik. Prolomení limitů s dopadem na obce však ostatní politici vesměs odmítají. KOMENTÁŘ DNE: Lyžařské Nagano-  Nedá se nic dělat, dnešní komentář musí být sportovní, protože jedna mladá dáma přepsala lyžařské dějiny země.Čtěte zde >> Podle starosty Horního Jiřetína Vladimíra Buřta je snaha o posunutí termínu rozhodnutí  absurdní. „Ministr předložil polovičaté řešení, které nechává Jiřetínské na dalších pět let v obrovské nejistotě – firmy ani živnostníci nevědí, zda se jim vyplatí investovat, obyvatelé nevědí, zda si mají opravit střechu,“ dodal starosta s nadějí, že vláda toto řešení odmítne. Mládek konstatoval, že další rozhodnutí se musí odvíjet i od rozvoje jaderné energetiky. Stát chce postavit nový blok v Dukovanech i v Temelíně.  Státní úřad pro jadernou bezpečnost totiž podle informací resortu hodlá prodloužit životnost Jaderné elektrárnyDukovanyo 10 let s možností dalšího desetiletého prodloužení. „Může se stát, že mezi lety 2025 až 2035 nebude k dispozici výkon stávajících Dukovan a nové bloky ještě nebudou v provozu,“ připustil ministr. Stát předpokládá, že v roce 2040 bude polovina elektrické energie v ČR vyráběna z jádra, 25 procent z obnovitelných zdrojů, 15 procent z uhlí a zbytek  z plynu.


Bałkański spór o odpady promieniotwórcze

Społeczności lokalne w Bośni oraz w Chorwacji jednoczą siły, by sprzeciwić się planom rządu chorwackiego. Chodzi o zapowiedź budowy składowiska odpadów promieniotwórczych na dziewiczych terenach kraju. Ignorowany od dłuższego czasu problem środowiska naturalnego stał się głównym tematem rozmów przywódców Bośni, a także punktem sporu z sąsiadującą Chorwacją. Sześć gmin z północno-zachodniej części Bośni żąda ochrony ze strony państwa. Obawiają się budowy chorwackiego składowiska niebezpiecznych odpadów, blisko granicy z Bośnią. Te wydarzenia przeszły do historii jako powód do wstydu dla całego świata. Mniej niż 50 lat po II wojnie światowej, w sercu Europy doszło do kolejnej niewyobrażalnej tragedii. Tortury, gwałty i masowe ludobójstwa były na porządku dziennym. We wspólnym liście do premiera Bośni Denisa Zvizdića, wzywają rząd do interwencji w ich imieniu, równocześnie grożąc podjęciem działań prawnych przeciwko krajowym instytucjom w razie braku reakcji ze strony państwa. "Jeśli władze ignorują obywateli oraz lokalne władze, będziemy korzystać ze wszystkich możliwych środków prawnych w celu ochrony zdrowia, życia mieszkańców, a także środowiska naturalnego" - czytamy w liście. Zvizdić zwrócił się do ministra handlu zagranicznego i stosunków gospodarczych Bośni, aby omówił sprawę ze swoim odpowiednikiem z Chorwacji. Ma on również przedstawić problem na najbliższym posiedzeniu Rady Ministrów - informują bośniackie media. Chorwacki plan budowy wysypiska radioaktywnych śmieci w okolicy Trgovskiej Gory, zaledwie kilka kilometrów od granicy z Bośnią i Hercegowiną zjednoczył przynajmniej na tę chwilę sześć gmin, na co dzień ze sobą skłóconych. Cztery z nich są skupiskiem ludności zarówno bośniackiej i chorwackiej - Bosanska Krupa, Buzim, Cazin i Velika Kladusa. Dwie pozostałe gminy są zamieszkiwane przez ludność serbską. Jednak wszystkie znajdują się w rejonie planowanego składowiska promieniotwórczych odpadów i są równie zaniepokojone konsekwencjami, jakie może nieść ze sobą chorwacka inwestycja. Po raz pierwszy pomysł budowy wysypiska w Chorwacji pojawił się w 1999 roku. Wywołało to wówczas fale negatywnych reakcji ze strony społeczeństwa. Zebrano 16 tysięcy podpisów pod petycją przeciwko projektowi. Po wstąpieniu Chorwacji do UE w 2013 roku, kwestia została ponownie otwarta. Zgodnie z europejskimi normami, Chorwacja zobowiązana jest do przyjęcia krajowego programu usuwania radioaktywnych śmieci do końca tego roku. Program zakłada przeniesienie wszystkich materiałów promieniotwórczych, pochodzących głównie z elektrowni jądrowej w Krsko- przed końcem 2018 roku. Chorwackie media poinformowały, że Trgovska Gora jest jednym z czterech możliwych lokalizacji dla inwestycji. Okoliczne gminy w Bośni i Chorwacji zainicjowały przeciwdziałanie realizacji projektu. Dodatkowe obawy niesie fakt ingerencji w naturalne piękno środowiska regionu, który znajduje się w dorzeczu rzeki Una, a także wpływ na rozwój turystyki i rolnictwa ekologicznego - Chcemy budować przyszłość naszej turystyki i rozwijać rolnictwo ekologiczne. Jak można wyjaśnić to ludziom i przyciągnąć turystów, mając tutaj odpady jądrowe? -mówi gubernator chorwackiego powiatu Sisak Medakovic, Ivo Zinic, pytany o sprawę przez chorwackie media. W ostatnich tygodniach władze chorwackie próbowały rozwiać obawy lokalnych społeczności w Chorwacji. Zwracając się do zgromadzenia w miejscowości Dvor na Uni, 22 kwietnia, Sasa Medkovic, szef państwowego urzędu do spraw bezpieczeństwa radiologicznego i jądrowego powiedział, że budowa nie ma wpływu na środowisko. Zaznaczył również, że składowisko przyniesie również korzyści mieszkańcom w postaci dodatkowych środków unijnych oraz inwestycje bezpośrednie o wartości kilkudziesięciu milionów euro. Bośnia będzie miała również prawo do ubiegania się o dodatkowe środki na ochronę środowiska. Zaznaczył również, że Chorwacja ma prawo sama decydować o problemie. Jednakże lokalni urzędnicy oraz obywatele są zjednoczeni i zdeterminowani do zablokowania tego projektu. Przemawiając w poniedziałek na antenie głównej stacji telewizyjnej RTRS, Srebrenka Golic -minister planowania przestrzennego, budownictwa i ekologii - powiedziała, że prawa społeczności lokalnej Bośni są pod ochroną konwencji Europejskiej Komisji Gospodarczej ONZ "UNECE" podpisanej w 1991 roku w Espoo w Finlandii. Zobowiązuje to kraje do konsultacji z sąsiadami przed budową takich wysypisk. Golic stwierdziła, że sprawa może trafić do Międzynarodowego Trybunału Arbitrażowego, ale sama ma nadzieje, że do tego nie dojdzie. - Konstytucja Bośni i Hercegowiny jasno mówi o obowiązku zapewnienia przez kraj zdrowego i bezpiecznego życia swoich mieszkańców, na swoim terytorium. Jeśli państwo tego nie zrobi, będziemy je pozywać - powiedział Snjezana Rajilic, prezydent gminy Novi Grad. (FF;jsch)


Vilnius chce od EÚ odkodnenie za odstavenie jadrového reaktora

Vilnius 9. októbra (TASR) - Litva dnes oznámila, e ponechá na dlhí as v prevádzke jadrový reaktor sovietskeho typu, ak jej Európska únia neponúkne ... Vilnius 9. októbra (TASR) - Litva dnes oznámila, e ponechá na dlhí as v prevádzke jadrový reaktor sovietskeho typu, ak jej Európska únia neponúkne odkodné za odstavenie tohto zariadenia. Reaktor v meste Ignalia zabezpeuje 70 percent elektrickej energie, spotrebovanej na území Litvy, ale v dôsledku kontrukciou spôsobovaných poruchových stavov ho experti nepokladajú za bezpený.SkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamouSkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamou Poda litovského ministra hospodárstva Vytasa Navickasa zostane zariadenie sovietskeho typu v prevádzke do 2012, ak Brusel neodkodní Vilnius za zvýenú emisiu kysliníka uhliitého a stratu nezávislosti v oblasti energetiky. Navickas poskytol interview agentúre Baltic News Service pred svojím odletom do Luxemburgu, kde bude o jadrovom reaktore v Ignalii diskutova so svojimi rezortnými kolegami z lenských tátov EÚ. Pred svojím vstupom do EÚ v roku 2004 sa Litva zaviazala odstavi spomenutý reaktor do konca roku 2009, pripomína agentúra Associated Press (AP).


Koruna ani burza po volbách nepadají. Finanční trhy by nadchla koalice ANO a ODS, říká ekonomka

V porovnání s pátkem se koruna drží na zhruba stejné úrovni. Finanční trhy necítí žádné bezprostřední nebezpečí. Podle analytiků by se však výsledek voleb mohl negativně projevit na kurzu akcií společnosti ČEZ. Praha -Výsledky tuzemských voleb přijaly finanční trhy podle očekávání bez větší reakce.Korunase nadále drží na nejsilnějších úrovních od listopadu 2013. Výrazněji nereagovaly ani kurzy akcií na pražské burze či výnosy českých státních dluhopisů. "Finanční trhy necítí žádné bezprostřední nebezpečí," říkají analytici Jan Bureš z Patria Finance a Petr Dufek z ČSOB. "Jinak by tomu podle nás bylo v případě, kdy by se ANO nedokázalo s demokratickými stranami nalevo (piráti, ČSSD, KDU-ČSL) nebo napravo (ODS, TOP 09, Starostové) vůbec dohodnout a reálně by hrozila koalice Andreje Babiše s nacionalistickou SPD nebo KSČM," dodávají. Podle analytika Patria Finance Tomáše Sýkory bude mít výrazná výhra hnutí ANO neutrální dopad na kurz koruny, negativní dopad na kurz akcií polostátní energetické společnosti ČEZ a mírně pozitivní vliv na hodnotu bankovních titulů na pražské burze. "Díky výsledku ČSSD je totiž - podle našeho názoru - mimo hru prosazení bankovní daně, navzdory překvapivě silným pirátům, kteří tuto myšlenku také podporují," uvádí Sýkora. Podle analytika České spořitelny Petra Bártka by akcie polostátní firmy ČEZ mohly negativně ovlivnit obavy investorů ze stavby nových jaderných bloků bez státní podpory. "To ale považujeme za málo pravděpodobné v jakémkoliv scénáři. ČEZ by byl bez státních záruk pro dodavatele málo důvěryhodným partnerem," domnívá se Bártek. Významnější změny v hospodářské politice vlády nečeká hlavní ekonomka Raffeisenbank Helena Horská. Ta jako nejpravděpodobnější variantu považuje pokračování dosavadní koalice, samozřejmě s jiným rozdělením sil ve vládě. "Taková koalice by více než jiná podporovala procyklickou fiskální politiku - další růst sociálních výdajů včetně podpory rodin navzdory příznivému vývoji ekonomiky a nízké nezaměstnanosti," myslí si Horská. Jednou z možných změn by podle ní bylo oslabení vlivu odborů na vládu. Nejvíce by ale podle Horské trhy nadchla případná koalice ANO a ODS, což je i scénář, který podle vlastních slov preferuje sám Babiš. Občanští demokraté ale dosud takovou spolupráci odmítají. "Vláda ANO a ODS by se mohla shodnout na snižování daňové zátěže včetně pojistných odvodů, růstu vládních investic například do infrastruktury, zvyšování platů učitelů, podpoře vzdělávání a odložení rozhodnutí přijmout euro," uvádí Horská. Končící vláda dnes potvrdila, že nově zvolené Poslanecké sněmovně předloží schválený návrh státního rozpočtu na příští rok se schodkem 50 miliard korun.  Rozpočet by měli poslanci schválit do konce roku, jinak by země musela hospodařit v rozpočtovém provizoriu. V pondělí ráno se koruna na mezibankovním trhu obchodovala okolo úrovně 25,69 za euro, což je jen nepatrně méně oproti závěru pátečního obchodování (25,65 koruny za euro). Po poledni posílila na 25,64 koruny za euro a je tak nejsilnější od dubnového konce intervencí. "Koruna spíš bude ve světle silných domácích čísel politiku i nadále ignorovat," uvádějí ekonomové ČSOB s odkazem na dobrý vývoj české ekonomiky a očekávané zvyšování úrokových sazeb ze strany ČNB. Výraznějším impulzem pro pohyb koruny by mohlo být až čtvrteční zasedání Evropské centrální banky. Ta představí své další plány ohledně takzvaného kvantitativního uvolňování v rámci opatření, jimiž se snaží stimulovat růst hospodářství eurozóny nákupem aktiv, zejména státních dluhopisů. Případné kroky směrem ke zpřísnění měnové politiky ECB a náznaky ohledně zvyšování sazeb by mohly být pozitivní pro euro - tedy vést k posílení kurzu společné evropské měny vůči koruně. Na pražské burze šel kurz akcií společnosti ČEZ po zahájení obchodování jen mírně dolů, následně se dokonce dostal mírně do plusu. Zatímco páteční uzavírací cena byla 458 korun, v pondělí dopoledne se kurz pohybuje okolo 458,60 koruny. Skoro na stejných cenách jako v pátek se obchodují akcie Komerční banky a Moneta Money Bank. Zhruba procento odepisují akcie Erste, což ale nemusí mít souvislost s výsledkem voleb. Klid je i na trhu se státními dluhopisy. Například výnos desetiletých dluhopisů se drží ve stejné výši jako v pátek, tedy okolo 1,53 procenta.


Svet sa poda Guterresa rúti do alích pretekov v nukleárnom zbrojení

Klesajúci trend by sa mohol onedlho zastavi. NEW YORK. Generálny tajomník OSN António Guterres v utorok vyhlásil, e svet sa rúti do alích pretekov v nukleárnom zbrojení, a varoval pred "tieom skazy" vznáajúcim sa nad svetom. "Schyuje sa k znepokojujúcim novým pretekom v jadrovom zbrojení... Kadé pouitie jadrovej zbrane  kedykovek, kdekovek a v akomkovek kontexte  by vyvolalo humanitárnu katastrofu nevídaných rozmerov," vyhlásil Guterres v posledný de veobecnej rozpravy na zasadnutí Valného zhromadenia OSN (VZ OSN). tokholmský medzinárodný intitút pre výskum mieru (SIPRI) v júnovej správe uviedol, e táty disponujúce nukleárnymi zbraami, najmä ína, v roku 2022 u tretí rok po sebe zvýili investície do nukleárnej výzbroje. Celkový poet jadrových zbraní vo vlastníctve Británie, íny, Francúzska, Indie, Izraela, Pakistanu,Ruska, Severnej Kórey a USA sa síce medzirone mierne zníil, no tento klesajúci trend by sa poda SIPRI mohol onedlho zastavi. Guterres situáciu oznail za naliehavú a vyzval krajiny, aby sa zaviazali, e svoj nukleárny arzenál nepouijú za iadnych okolností. Zárove vyzval na oivenie a posilnenie Zmluvy o neírení jadrových zbraní a Zmluvy o zákaze jadrových zbraní. Naliehal aj na schválenie Zmluvy o veobecnom zákaze jadrových skúok, ktorú VZ OSN prijalo ete v roku 1996, no dosia nevstúpila to platnosti, pretoe sa k nej odmietlo pripoji niekoko kúových krajín. "Znovu sa ozýva jadrové rinanie. Je to ialenstvo. Musíme toto smerovanie zvráti," vyhlásil Guterres. "Svet strávil príli dlhý as v tieni jadrových zbraní. Odstúpme od pokraja katastrofy," doplnil.


Óriási a kockázat a zaporizzsjai erőműnél, megint eltalálta öt lövedék – Magyar szakértő mondta el, mi lehet a következmény

Óriási a kockázat a zaporizzsjai atomerőműben történő események miatt, az elmúlt órákban öt lövedék is az erőmű területén csapódott be, orosz katonák és hadfelszerelések vannak a legnagyobb európai atomerőműben, amely a héten már egyszer le is szakadt a villamos hálózatról. Most az is kiderült, a blokkokat védő betonkupolák megvédik a reaktorokat egy véletlenül lezuhanó repülőtől, de egy hdsereg, ha akarja, el tudja pusztítani.
Aszódi Attila korábbi kormánybiztos, a BME Nukleáris Technikai Intézetének egyetemi tanára azt mondja a reaktorok védelmét elsődlegesen a nyolcvanas években épült, 1,2 méter vastag vasbeton kupola látja el. Nem arra méretezték, hogy rakétákkal, ágyúkkal lőjék, ha egy hadsereg akar, akkor tud komoly bajt okozni, háborús támadástól nem véd meg a betonkupola. Egy vadászgép, ha véletlenül rázuhan, vagy egy ágyúval egyszer rálőnek, azt még nagyrészt igen, de összehangolt támadás esetén nem ér sokat. Az atomerőműveket az adott ország légvédelme védi, vannak benne falak, technikai eszközök és őrség. Ez általában elég. Háború esetén azonban nem - mondta a szakember. Ilyen esetben legfeljebb a nemzetközi egyezmények védik az erőművet, de ebben az esetben ezeket az egyezményeket felrúgták. AzIndexkérdésére válaszolva Aszódi azt mondta, nem tudni kik, ugyanis az oroszok és ukránok egymásra mutogatnak, független vizsgálóbizottság nem mehetett be az erőműbe, így akár mindkét oldal felelőssége is lehet, hogy az utóbbi hetekben tüzérségi és drónos támadások érik az erőművet. Aszódi Attila szerint az azonban tény, hogy az erőműben orosz katonák vannak, orosz kézen van, és orosz műszaki szakembereket is vittek oda magukkal. Körülbelül 500 orosz katona tartja megszállva az erőművet,tüzérségi eszközöket, páncélozott járműveket is vittek oda.Ott vannak a Roszatom szakemberei, akik beszámoltatják az ukrán személyzetet, tehát azoroszok tartják ellenőrzésük alattaz erőművet. Ha az erőmű területén lévő katonai eszközök miatt robbanás következik be, az olyan károsodást okoz, amire nem méretezték az erőművet. ugyanilyen veszélye van annak, ha kívülről lövik az üzemet. "Bárki lövi is a létesítményt, ezek a támadások nagyon komoly kockázatot jelentenek." - mondta a szakember, hozzátéve, hogy igazából nem tudni, hogy az ukránok, vagy az oroszok tüzérsége lövi. Jogilag az ukránok felelnek az erőműért, de mivel ott vannak az oroszok, mi történik, ha valaki hibázik, vagy bekattan, esetleg szándékos szabotázst követ el? - tette fel a kérdést a szakértő, aki szerint most nem a nemzetközi szabályok szerint működik az erőmű. Pedig szigorú szabályokról van szó, melyek annál komolyabbak, minthogy politikusokra bíznák - fogalmazott Aszódi Attila. A helyzet nem veszélytelen, mert bár egy-egy ágyúlövéstől a betonkupola megvédi a reaktorokat, de el lehet találni az erőműnek olyan részét is, amiből komplex üzemzavar keletkezne. Ami Zaporizzsjában zajlik, véresen komoly dolog Aszódi szavai szerint. Ettől függetlenül úgy véli, egyik félnek sem érdeke egy nukleáris baleset. "A katonai dolgokhoz nem értek, nem tudom reálisan felmérni, hogy milyen forgatókönyvek valószerűek jelenleg. Attól tartok, a kialakítandó kompromisszum attól is függ, hogy az európai országok mit gondolnak és mit tesznek. Ezt pedig befolyásolja, hogy a háború rájuk milyen hatással van és lesz. A háború miatt az Európára és ezen belül Magyarországra nehezedő energetikai nyomást ugyanis teljes valójában még nem is érzékeljük. Mert egyelőre csak árprobléma van, az ellátási válsághelyzet az igazi arcát még meg sem mutatta." - mondta Aszódi Attila arról, mi lehet az erőmű körüli történések következménye. atomerőmű


A magány egyenlő a haldoklással Kocsis Ágnes új filmjében

Kövesse az Indexet Facebookon is! A Pál Adrienn és a Friss levegő után már nagyon vártuk Kocsis Ágnes új filmjét, a Covid-járványra is közvetetten reflektáló alkotást, az Édent. Persze a rendezőt ismerve most sem gondoltunk paradicsomi állapotokat bemutató történetre, nem is igazán tudni, a cím mire is vonatkozik. Vagyis valószínűleg átvitt értelemben arra a csupa fém, csupa sötétség, csupa hideg steril, leginkább űrállomásra emlékeztető, belvárosi lakásra, ahová Éva, a főszereplő hét éve van bezárva, mert allergiás a radioaktív, az elektromos, az elektronikus és mindenféle sugárzásra, kemikáliára és egyáltalán mindenre, a bennünket körbevevő világra. Nem fóbia ez, vagy mondvacsinált, kényszeres allergia, hanem nagyon kemény, fulladásos rohamokkal járó pánikbetegség, ami miatt a beteg csak szkafanderben mehet ki a külvilágba, még az erkélyre se léphet ki, az üvegen innen nézi, ahogy szegény madarak nekiütköznek az ablaknak, és elhullanak. De hát milyen élet szkafanderben metrózni, sétálni, szánkózni vagy koncertre járni, azon keresztül látni, szagolni, érezni, beszélni, és ezek még a felemelő pillanatai Éva mindennapjainak, hiszen az idő nagy része a szobában telik szemlélődéssel, fémtárgyak készítésével és önmarcangolással. Nyomasztó, sötét tónusú, mégis szép, megejtő és emberséges Kocsis Ágnes filmje, és mondanám, hogy felemelő is, ha nem az lenne a vége, ami. De valahol mégis felemelő. Az Éden középpontjában az alaphelyzeten túl az a pszichiátriai vizsgálat áll, melynek keretében a terapeutának az a feladata, hogy kiderítse, az állapotáért bírósághoz forduló felperes környezeti ártalmak hatására betegedett meg, vagy pedig már alapból hordozta magában a pszichés zavarokat. Az ilyen kiderítése a világ egyik legnehezebb, manipulációktól sem mentes feladata. A beteg nagy szerencséjére egy lelkiismeretes pszichiátert kap, Andrást, aki nem pusztán néhány hét alatt akarja megírni a jelentését jó pénzért, hanem komolyan ki akarja vizsgálni az esetet, ami ráadásul emberileg is elkezdi érdekelni. A film a témaválasztás időszerűségén és globális jellegén túl számos erényt mutat fel, s ezek közül AZ EGYIK LEGFONTOSABB A TERAPEUTA-BETEG KAPCSOLAT ÁBRÁZOLÁSA, MELYET BÁRMELYIK PONTON EL LEHETNE RONTANI, DE KOCSIS ÁGNES NEM RONTJA EL. Viszont bemutatja azt, hogy ez a viszony, bármivé alakul is (vagy nem alakul), mivel vizsgálódásának célja a lélek legmélye, egyszerűen nem lehet mentes – különösen ha ellentétes neműekről van szó – az intimitástól, az egymáshoz való közel kerüléstől, különösen ha a felek igazán elköteleződtek a másik, illetve az eset megismerése mellett. Kocsis ugyanakkor ezt nem a sztereotípia, hanem a törvényszerűség oldaláról mutatja be olyan finom eszközökkel és ritmussal, hogy a film végére valójában a kiinduló problémából az emberi tényezőre vált a fókusz, arra, hogy a gondozóknak éppolyan szükségük van gondozottaikra saját maguk meglátásához, megértéséhez, mint azoknak rájuk, sőt.Az eset ráadásul itt ügy is, a környezetvédelem kontra gonosz multik soha le nem futó ügye, melynél nagyon nem mindegy, milyen eredmény születik.A két szereplő kapcsolata akkor fordul át más minőségbe, amikor az Éva által reszelni kezdett répát András reszeli tovább. A film csúcsjelenete pedig az, amikor hangversenyre mennek, a lány ül a MÜPA-ban a védőfelszerelésben, és a zene hallatára annyira elérzékenyül, hogy majdnem le kell venni a szkafandert. De az abba beszorult tekintet így is visszaadja, mit tesz az emberi lélekkel a zene. A lány fiútestvére, Gyuri is érdekes karakter, akiről első látásra úgy tűnik, feláldozza magát a húga ápolása, életben tartása érdekében, de elég hamar kiderül, e nélkül a „feláldozás” nélkül nem lenne értelme az életének. A három, fókuszban lévő szereplő, a bezártan élő lány, az egyedül élő terapeuta, aki esténként iszik, és felemás viszonyban van tízéves kislányával, valamint a ki tudja, miért, saját élettel nem rendelkező báty valahol mind magának való, magányos és sérült teremtés, akinek szüksége van valakire ahhoz, hogy alapvető élethelyzete, sérülése megszűnjön, csak van, amelyikük tud róla, és van, aki csak menet közben jön rá. De eddigre már a konkrét vizsgálattól, esettől és élethelyzettől eljutunk a magány kérdéséig, melyre vonatkozóan több kulcsmondat is elhangzik a filmben. Például amikor a terapeuta megkéri az egyik szomszéd lakót, hogy hangosan hallgasson zenét a házban, hogy a semmilyen elektronikus berendezést használni nem tudó páciense is részesüljön a zenehallhatás élményében, a szomszéd megkérdezi, a lány haldoklik-e. A terapeuta azt mondja: nem, csak nagyon magányos. Mire a szomszéd úgy reagál, hogy az tulajdonképpen ugyanaz. Vagy a film elején, amikor Éva azt mondja a pszichiáternek, hogy az embert mindig arra tanítják, oldjon meg mindent egyedül, mert így lesz életképes, de ez valójában egy helytelen, tévútra vezető tanítás, mert ezáltal nem lesz szükségünk a másikra, és elfelejtünk kapcsolatban élni. A magyar–román–belga koprodukcióban készült alkotás egyik legnagyobb erénye a két főszereplő, Éva (az ismert horvát színésznő, Lana Barić) és András (a belga rocksztár, Daan Stuyven) finom, hiteles és jól felépített játéka, előbbihez külön hozzátesz, hogy Für Anikó a magyar hangja, ami nem pusztán magyar hang, egyenértékű színészi játék is egyben. A film végére, illetve még hamarabb is realizáljuk, hogy minden nagy mozi végül is a szeretetről szól, arról a felismerésről, hogy egy ölelés, egy érintés többet ér minden elhúzódó terápiánál, hogy az egyén jólléte fontosabb a kezelés sikerénél, hogy a szeretet és a boldogság több minden elméletnél, önmagunk megőrzésénél vagy az őrizkedő távolságtartásnál. Olyannyira, hogy ha ebből egy icipici cseppnyi adódik, ha egy percre is megtapasztaljuk, az már életünk legboldogabb pillanatává válik, amibe bele kell halni. Főleg, ha előtte hét évet éltünk bezárva, a világtól elvágva, magunkra zárva. Kövesse az Indexet Facebookon is!


Vyhoreté jadrové palivo u nemôme vyváa

Slovensko zaalo reálne uvaova o vybudovaní bezpenejieho hlbinného úloiska vyhoreného jadrového paliva u pred desiatimi rokmi. Po roku prípravné práce zastavili. BANSKÁ BYSTRICA. Tak, ako truktúra a mnostvo skladovaných zásob tátu pre krízové situácie drí Správa tátnych hmotných rezerv v tajnosti aj alie dve poloky. Zoznam utajovaných skutoností v úrade vyslovene menuje aj nakladanie s jadrovým palivom a mobilizané rezervy pre armádu.SkryVypnú reklamuSkryVypnú reklamuSkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamouSkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamou Utajovanou skutonosou v stupni vyhradené je cena jadrového paliva, jeho preprava aj uskladovanie. Z výronej správy vyplýva, e správa rezerv skladuje zásoby jadrového paliva na zabezpeenie pravidelnosti dodávok elektrickej energie do elektrizanej siete v krízových situáciách. Miesto skladov týchto rezerv nie je verejné. Andrea Zlatanská z Greenpeace Slovensko oznaila jadrové palivo za jeden z najväích nevyrieených problémov jadrovej energetiky. Problémom pre ivotné prostredie je poda nej najmä vyhorené palivo. To u nemajú na starosti tátne hmotné rezervy. Vyhoreným palivom sa u nás zaoberá Jadrová vyraovacia spolonos (Javys), ktorá má na starosti aj odstávku starých blokov jadrovej elektrárne Jaslovské Bohunice. Hovorca Javysu Dobroslav Dobák potvrdil, e spolonos má úloisko rádioaktívneho odpadu pri Mochovciach a plánuje rozíri jeho kapacitu. Vyhorené jadrové palivo je v medzisklade pri Jaslovských Bohuniciach. Obidva úloiská sú poda Dobáka absolútne bezpené a pravidelne kontrolované. Zlatanská tvrdí, e momentálne sa vyhorené jadrové palivo skladuje priamo na Slovensku, v úloisku pri Mochovciach, pretoe ho nemôeme vyváa. Európska komisia pripravila smernicu, ktorá zakazuje tátom vyváa vyhorené jadrové palivo mimo svojho územia. Greenpeace zorganizovala vo svete mnostvo protestov proti prevozom. Je to neetické a neekologické, kontatovala. Smernicu musia lenské táty zapracova do roku 2013. Slovensko zaalo uvaova o vybudovaní bezpenejieho geologického, alebo hlbinného úloiska vyhoreného jadrového paliva u v roku 2000. Poda Zlatanskej u vybrali aj lokality na geologický prieskum, ale o rok neskôr práce zastavili a odvtedy sa v podstate ni neudialo. Potvrdil to aj hovorca Javysu Dobák. Poda pôvodných plánov malo hlbinné úloisko vzniknú okolo roku 2035. Dôvodom zastavenia aktivít je pravdepodobne finanná náronos. Geologické úloisko vyhoreného jadrového paliva nepostavili nikde na svete. Jedno zaali budova v USA s predpokladanými nákladmi vye 90 miliárd dolárov. Po nástupe prezidenta Obamu práce zastavili. Severské táty pracujú na novom modele. Odhadované náklady sú vak okolo 18 a 19 miliárd eur. Pre Slovensko je geologické úloisko hudbou vemi alekej budúcnosti, povedala Zlatanská. Dobroslav Dobák si myslí, e po legislatívnej aktivite Európskej komisie v súvislosti so zákazom vývozu jadrového odpadu sa zrejme oiví aj mylienka budovania hlbinného úloiska na Slovensku. Pripustil vak, e takéto projekty sú mimoriadne finanne nároné. Za jednu z moností, o ktorej zaali v Európe uvaova, oznail stavanie regionálnych úloísk. Jednu skládku by financovalo a vyuívalo niekoko tátov. V takom prípade by musela Európa opä zmeni legislatívu. Ovea väím problémom sa vak javí súhlas tátov s umiestnením hlbinného úloiska na svojom území. Andrea Zlatanská Z Greenpeace tvrdí, e jedným z neúspených pokusov o hlbinné ukladanie jadrového odpadu je nemecká dedina Gorleben. Obyvatelia v okolí a ekologickí aktivisti masívne protestujú. Tvrdili, e úloisko je bezpené na desiatky tisíc rokov. V okolí vak namerali zvýenú radiáciu. Aj tento mesiac sa v Nemecku pripravujú veké protesty, dodal Zlatanská.


Zelená energetika? Cena elektřiny bude proměnlivá, v letní poledne ale bude zadarmo, domnívá se expert

Největší pobídkou pro dekarbonizaci je podle generální ředitelky Mezinárodního měnového fondu Kristaliny Georgievové zvýšení ceny emisí uhlíku. Uvedla to na klimatické konferenci COP28, která se koná v Dubaji. Tam se na 117 vlád se také zavázalo do roku 2030 ztrojnásobit obnovitelné zdroje. „Odchod od fosilních paliv skutečně není v následujících 10 až 15 letech technologicky možný,“ upozorňuje pro Český rozhlas Plus Ondráš Přibyla.„Má to váhu, ta ale nespočívá v tom, že se to oznámí na globální konferenci, ale že součástí toho je realistický plán, jak toho dosáhnout. A implementace toho plánu znamená, že je třeba toho odpracovat mnohem víc,“ zdůrazňuje Přibyla z organizaceFakta o klimatu.Pozastavuje se přitom nad tím, že se k plánu nepřihlásily Čína a Indie, které přitom ke ztrojnásobení obnovitelných zdrojů směřují, a lze prý očekávat, že oba státy tohoto cíle nejen dosáhnou, ale také ho překonají.Hned první den konference se podařilo dosáhnout významné dohody o zřízení fondů na ztráty a škody. Součástí jsou i detaily toho, jak se bude financovat a kdo do něj bude mít přístup. Podle Přibyly bude ale nejdůležitější dohoda v závěrečném textu konference, který by měl být hotový do deseti dnů.„Ta se rodí složitě, protože se na ní musí shodnout skoro dvě stovky států světa. Spojené arabské emiráty navrhují základní text, který má okolo 30 stran se spoustou podsekcí, na kterých mohou vzniknout dohody. Ostatní země v něm dělají závorky a uvádějí, s čím nesouhlasí. A vyjednavači se snaží najít shodu,“ popisuje.Mezinárodní dohoda je zároveň jen obtížně vymahatelná, a to jen prostřednictvím diplomacie a apelování na plnění slibů. „Nemáme žádného globálního policajta, který by mohl něco vymáhat, takže vymáhací mechanismus je založen pouze na dodržování slibů a férovém hraní,“ dodává.Očekává se, že v závěrečné dohodě bude vytyčen cíl na úplné vyřazení fosilních zdrojů, Přibyla ovšem připouští, že totéž se očekávalo už od několika předcházejících konferencí o klimatu. Brání tomu státy, které jsou na fosilních palivech a jejich vývozu závislé.„Odchod od fosilních paliv skutečně není v následujících 10 až 15 letech technologicky možný. Ale pokud myslíme vážně, že v roce 2050 má nastat uhlíková neutralita, tak je třeba snížit jejich spotřebu na zlomky procent té současné,“ upozorňuje Přibyla.Premiér Petr Fiala (ODS) nakonferenciv Dubaji prosazoval rozvoj jaderné energetiky. Podle Přibyly jde v dlouhodobém horizontu o dobrou strategii, v nejbližších 10 až 15 letech ovšem žádné nové jaderné elektrárny u nás ani kdekoli ve světě nepostavíme.Bezprostředně je proto třeba dělat víc pro rozvoj obnovitelných zdrojů a energetiky, která je dokáže co nejlépe využít. „Cena elektřiny bude proměnlivá, bude záviset na denní a roční době. Prakticky jistě směřujeme k tomu, že v létě přes poledne bude nulová,“ uvádí expert.Přes noc a v zimě pak bude cena určována cenami fosilních paliv, to by ale měl být jen přechodný stav. Ve zcela dekarbonizované ekonomice by cena elektřiny mohla být podobná, jako je nyní.„Ne tak levná jako před válkou na Ukrajině. Ale pokud nenastanou nějaké nepředpokládané okolnosti, tak bychom už neměli mít ceny elektřiny jako v létě roku 2022, kdy se trh zbláznil, protože tu byl nedostatek plynu,“ dodává.Poslechněte si celý rozhovor v Interview Plus. Audiozáznam je nahoře v článku.


Ak rokovania vo Viedni zlyhajú, Irán bude sám obohacova urán

Irán nepozastaví svoje aktivity v súvislosti s obohacovaním uránu ani vtedy, ak krajina dostane jadrové palivo zo zahraniia pre svoj reaktor v Teheráne. TEHERÁN. Irán bude naalej sám obohacova urán, ak dnené rokovania medzi Teheránom a Medzinárodnou agentúrou pre atómovú energiu (MAAE), Ruskom, Francúzskom a USA vo Viedni zlyhajú, uviedol dnes hovorca iránskej agentúry pre atómovú energiu Alí irzadian.SkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamouSkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamou "Ak rokovania neprinesú výsledok elaný Iránom... zaneme naalej sami obohacova urán," povedal irzadian pre iránsku tátnu agentúru IRNA niekoko hodín pred zaatím rokovaní. Ako alej uviedol, Irán nepozastaví svoje aktivity v súvislosti s obohacovaním uránu ani vtedy, ak krajina dostane jadrové palivo zo zahraniia pre svoj reaktor v Teheráne. "Nákup jadrového paliva zo zahraniia neznamená, e Irán pozastaví svoje aktivity na obohacovanie uránu v krajine," upresnil.


EU poprvé dovezla více LNG z USA než potrubního plynu z Ruska

V červnu vůbec poprvé v historii dovezla Evropská unie více zkapalněného plynu (LNG) z USA než ruského plynu přes plynovody. Na svém twitterovém účtu to ve čtvrtek uvedl ředitel Mezinárodní agentury pro energii (IEA) Fatih Birol. „Nedávné prudké snížení toků ruského zemního plynu do EU znamená, že toto je první měsíc v historii, kdy EU dovezla více plynu prostřednictvím LNG z USA než potrubím z Ruska. Pokles ruské nabídky vyžaduje úsilí snížit poptávku v EU, aby se připravila na tuhou zimu,“ sdělil Birol. Ten navíc už minulý týden vyzval Evropu, aby se okamžitě připravila na úplné přerušení dodávek ruského plynu během nadcházející zimy. Evropské vlády by měly přijmout opatření ke snížení poptávky a ponechat v provozu stárnoucí jaderné elektrárny, řekl Birol v rozhovoru s listem Financial Times. Russia's recent steep cuts in natural gas flows to the EU mean this is the 1st month in history in which the EU has imported more gas via LNG from the US than via pipeline from RussiaThe drop in Russian supply calls for efforts to reduce EU demand to prepare for a tough winterpic.twitter.com/YmjvRN39ND Ruský státní dodavatel plynu Gazprom výrazně utáhl kohoutky plynovodu Nord Stream 1 směrem do Německa, potažmo Evropy v polovině června. Zdůvodnil to zpožděním při opravě kompresorových turbín firmou Siemens Energy. Ta se proti tomu ohradila. [celá zpráva] Od 11. července navíc bude Nord Stream 1 na dva týdny zcela mimo provoz kvůli každoroční údržbě. V loňském roce Evropská unie z Ruska dovezla 155 miliard krychlových metrů zemního plynu. Ruský plyn se tak podílel zhruba 45 procenty na celkovém dovozu plynu do EU a zhruba 40 procenty na celkové spotřebě plynu v EU. Se začátkem války na Ukrajině se ale EU a Velká Británie začaly orientovat na trh s LNG. IEA už začátkem června informovala, že v dubnu byl dovoz do Evropy rekordní, přičemž naprostá většina dodavatelů pocházela z USA. Za rychlým zvýšeným objemem dodávek stála skutečnost, že Evropa při spotových cenách přeplatila tradiční kupce z Asie.


Kivonulnak a zöldek az atomügyi kerekasztalról

Felfüggeszti a részvételét három nemkormányzati szervezet azon a kerekasztal-tárgyaláson, amely az atomenergia hazai felhasználásával foglalkozik. Az ok: a kormány nem mond semmit a paksi bővítés részleteiről. Az Energiaklub, a Greenpeace és az EMLA Környezeti Oktatás és Jog Egyesület a továbbiakban nem lesz ott részt az atomenergia kérdéseivel foglalkozó nemzetikerekasztal-tárgyalásokon. A kerekasztal csütörtöki ülésén a nemkormányzati szervezetek azt várták, hogy választ kapnak a paksi bővítéssel kapcsolatos vonatkozó kérdéseikre. Mivel a Magyar Villamos Művek (MVM) és a kormány képviselői nem voltak hajlandóak megosztani a kerekasztal többi résztvevőjével a döntést megalapozó érdemi információkat, ezért a három szervezet úgy döntött, hogy csak feltételek teljesülése után tárgyalnak tovább a kormánnyal. A kormányzatnak és az érintett cégeknek nyilvánosságra kell hozniuk a paksi döntést megalapozó számításokat és elemzéseket. Paks II. gazdaságosságáról nem lehet érdemi szakmai vitát folytatni a szükséges beruházások háttérszámításainak és költségeinek ismerete és a nemzetgazdasági, társadalmi, környezetvédelmi, energiapolitikai és egyéb hatások ismerete nélkül – közölte az Energiaklub. Amint ezek az adatok rendelkezésre állnak, a szervezetek folytatják a szakmai munkát. A szervezetek szerint a kerekasztal működésének minimális alapfeltétele, hogy a kormányzat és a cégek betartsák az információk szabadságára és a döntéshozatalban való részvételre vonatkozó törvényeket. Ahogy az is minimális elvárás, hogy a kerekasztal által korábban már elfogadott eljárásrendet tartsák be. A szervezetek sérelmezik, hogy a kerekasztalban részt vevő hatóságok, a kormányzat és cégek nem tekintik a kerekasztalt érdemi informálásra megfelelő fórumnak, és különösen felháborítónak tartják, hogy miközben a lényegi információkat visszatartják, a kerekasztalt úgy kívánják feltüntetni, mintha azon valódi érdekegyeztetés, tájékoztatás folyna. A kerekasztal üléséndr. Szabó Marcel, az alapvető jogok országgyűlési biztosának a jövő nemzedékekért felelős helyettese elmarasztalta a kormány és az érintett állami cégek képviselőit az információk visszatartásáért, a munka hátráltatásáért. Az Aarhusi Kerekasztal az Európai Bizottság kezdeményezésére 2009 óta működő egyeztetési fórum környezetvédelmi ügyekben. Az Aarhusi Egyezmény a környezeti információkhoz való hozzáférésről, a döntéshozatalban való részvételről, illetve a jogorvoslathoz való jogról szóló nemzetközi egyezmény. A kerekasztal ennek magyarországi érvényesülését vizsgálja, kifejezetten az atomenergia területén. A kerekasztal azért jött létre, hogy az atomenergiát érintő döntéshozatalban meghatározó szerepet játszó felek – nukleáris ipar, atomatóság, kormányhivatalok, országgyűlési biztosok hivatala, szakmai szervezetek – megvitathassák tapasztalataikat, és javaslatokat tegyenek arra, hogyan legyen a döntéshozatal átláthatóbb, és hogyan vehetnek érdemben részt benne az érintettek.


Američtí vědci varují před zkázou lidstva. "Hodiny posledního soudu" ukazují za tři minuty dvanáct

"Hodiny posledního soudu" odměřují riziko globální katastrofy. Již druhým rokem ukazují za tři minuty dvanáct. Půlnoc znamená konec lidstva. Pohyb ručičky určují výbory ředitelů a sponzorů Bulletinu amerických jaderných vědců, které zahrnují ekologické odborníky, fyziky a 18 nositelů Nobelovy ceny. "Pravděpodobnost globální katastrofy je velmi vysoká," upozornila vydavatelka Bulletinu Kennette Benedictová. "Jedná se o konec civilizace, jak ji známe," dodala. Washington- Minutová ručička na symbolických "hodinách posledního soudu", které odměřují riziko globální katastrofy, dál ukazuje za tři minuty dvanáct. Oznámili to v úterý vydavatelé Bulletinuamerickýchjadernýchvědců. Ručička tak zůstala na stejné pozici, na jaké byla před rokem. I když se neposunula blíž k půlnoci, jež znamenákonec lidstva, je setrvání na dosavadním místě "vážná" zpráva, míní vědci podle listu USA Today. "Pokud nezměníme způsob našeho myšlení, bude lidstvo nadále ve vážném ohrožení," prohlásil ve Washingtonu Lawrence Krauss z Bulletinu amerických jaderných vědců. "Akce nyní může tyto hrozby snížit. Ale jen tehdy, když si je přiznáme upřímně a postavíme se k nim čelem," dodal. Odborníci znepokojení prvními atomovými zbraněmi založili neziskový Bulletin amerických jaderných vědců v roce 1945. O dva roky později pak vytvořili "hodiny posledního soudu", u nichž aktualizují polohu minutové ručičky každý rok. Pohyb ručičky určují výbory ředitelů a sponzorů Bulletinu, které zahrnují ekologické odborníky, fyziky a 18 nositelů Nobelovy ceny. Krauss, který předsedá sponzorskému výboru, v úterý uvedl, že pokrok dosažený v minulém roce - včetně dohody o kontroverzním jaderném programu Íránu a pařížské dohody ohledně zpomalení klimatických změn - vyvažují negativní vývoje, jako je napětí ve vztazích mezi USA a Ruskem nebo jaderný vojenský program Severní Koreje. "Pravděpodobnost globální katastrofy je velmi vysoká," upozornila rovněž vydavatelka Bulletinu amerických jaderných vědců Kennette Benedictová. "Jedná se o konec civilizace, jak ji známe," dodala.


Drábová zůstává v čele úřadu pro jadernou bezpečnost

Předsedkyní Státního úřadu pro jadernou bezpečnost (SÚJB) zůstává i nadále Dana Drábová. V souvislosti s nedávnými potížemi v jaderné elektrárně Temelín neproběhnou ani jiné personální změny. Takový je výsledek čtvrteční schůzky, které se kromě Drábové zúčastnili také ministr průmyslu a obchodu Martin Říman, ministr životního prostředí Martin Bursík a generální ředitel společnosti ČEZ Martin Roman. O setrvání Drábové ve funkci se spekulovalo v posledních týdnech poté, co se v Temelíně opakovala nehoda s únikem radioaktivní vody. Ministr životního prostředí Martin Bursík chtěl v této souvislosti Drábovou odvolat. [celý článek] Ta podle něho nese za problémy klíčovou odpovědnost a místo bagatelizování problémů by měla navrhnout konkrétní opatření a dohlížet na jejich plnění. Drábové se zastal úřadující ministr průmyslu a obchodu Martin Říman. [celý článek] Výsledkem čtvrtečního jednání je dohoda na vypracování materiálu popisujícího poruchy v Temelíně od jejího uvedení do provozu. Na straně druhé bude v materiálu zmapována konkrétní činnost SÚJB, jako jsou navrhovaná opatření k jednotlivým poruchám a již provedené konkrétní kroky. Materiál by měl být hotov do měsíce. V Temelíně došlo začátkem března dvakrát po sobě k úniku radioaktivní vody. V prvním případě vyteklo v uzavřené místnosti v kontrolovaném pásmu 2000 litrů chladící vody s kyselinou boritou. Příčinou byl otevřený kohout, který zřejmě obsluha elektrárny zapomněla po kontrole utáhnout. [celý článek] V druhém případě šlo o únik 1000 litrů radioaktivní vody při tlakové zkoušce v ochranném krytu na horním bloku reaktoru. Zdraví zaměstnanců ani životní prostředí nebylo podle mluvčího elektrárny Milana Nebesáře ohroženo. [celý článek] Ministr životního prostředí Martin Bursík požadoval kvůli těmto událostem odvolání předsedkyně Státního úřadu pro jadernou bezpečnost Drábové. Ta podle něho nese za problémy klíčovou odpovědnost a místo bagatelizování problémů by měla navrhnout konkrétní opatření a dohlížet na jejich plnění. S tím však nesouhlasil ministr průmyslu a obchodu Říman.


Powell: a nukleáris fegyverek az elrettentést szolgálják

Az amerikai kormányzat nem tervez nukleáris csapásokat más államokkal szemben, de fenntartja a jogot az atomfegyverrel való elrettentésre az Egyesült Államok vagy szövetségesei elleni, tömegpusztító fegyverrel történő támadás esetén. Bush tanácsadói azokra a lapértesülésekre reagáltak, amelyek szerint szerint az Egyesült Államok új nukleáris fegyverek megalkotását tartja szükségesnek. Kövesse az Indexet Facebookon is! Kapcsolódók (3) A kormányzati dokumentum - a The New York Times vasárnapi száma szerint - olyan eshetőségeket említ a nukleáris fegyver amerikai részről történő alkalmazásának potenciális kiváltó okaként, mint például Irak támadása Izrael ellen, Észak-Korea támadása Dél-Korea ellen, illetve katonai konfrontáció Tajvan jogállása miatt. Megsemmisítő válasz Rice kitért arra is, hogy Bush elnök "nem hozott döntést" az Irak elleni katonai akcióról, mert megítélése szerint "most, amikor lángokban áll a Közel-Kelet, nem lehetséges csapást mérni Irakra". Új fenyegetések ellen Colin Powell külügyminiszter úgy nyilatkozott a CBS tv-csatornának, hogy az Egyesült Államok sohasem zárta ki atomfegyver bevetését nukleáris fegyverrel rendelkező ellenséggel szemben, e politikának minden esetleges támadót el kell rettentenie. A Pentagon új tanulmányai kapcsán azt hangsúlyozta, hogy azok nem tervek, hanem csak elképzelések, amelyek annak a kérdésnek a tanulmányozása nyomán merültek fel, hogy miként lehetne szembeszállni az újonnan kialakuló fenyegetésekkel, egyebek között a terrorizmus és a tömegpusztító fegyverek tekintetében. Ebből azonban még nem kell azt a következtetést leszűrni, hogy az Egyesült Államok a közeljövőben atomfegyvert vetne be valaki ellen - mondta Powell. Kövesse az Indexet Facebookon is!


Elektrownia w Czarnobylu zamknięta w trybie nagłym

Elektrownia atomowa w Czarnobylu została w trybie nagłym zamknięta z powodu wycieku wody z systemu chłodzącego reaktor. Nie zanotowano zwiększenia radiaktywności w powietrzu - poinformowała dyrekcja elektrownii.27 listopada doszło do podobnie niegroźnej awarii - wówczas reaktor wyłączono z powodu zerwania przez lód kilku przewodów w sieci wysokiego napięcia. Reaktor ponownie włączono 3 grudnia.Na 15 grudnia zostało zaplanowane definitywne zamknięcie czarnobylskiej elektrowni jądrowej, wymuszone na władzach Ukrainy przez zachodnie rządy i organizacje ochrony środowiska, które obawiają się katastrofy - podobnej do tej, do jakiej doszło w Czarnobylu przed blisko 15 laty.26 kwietnia 1986 r. doszło na terenie elektrowni atomowej do wybuchu układu chłodzącego 4 reaktora, co spowodowało pożar w bloku reaktora. W akcji ratunkowej wzięli udział miejscowi strażacy, zupełnie nie przygotowani na ewentualność akcji w tereni skażonym - większość znich zmarła w ciągu kilku lat po awarii.Ostatecznie reaktor został zalany betonem, na którym nastepnie położono metalowe płyty. Sarkofag jednak ulega degradacji, co grozi kolejnym wybuchem - jak utrzymują niektórzy fizycy jądrowi - znacznie większym niż ten sprzed ponad 14 lat.Wybuch w 1986 r. wzbił chmurę radioaktywnych pyłów, która rozprzestrzeniła się nad wschodnią i północo-wschodnią Europę, powodując skażenie tamtych regionów oraz stwarzając zagrożenie dla zdrowia obywateli. (aso)(ajg)


Magyarország élen jár az atomlétesítmények védelmében

Magyarországot nagyon komoly megbecsülés övezi a Nemzetközi Atomenergia-ügynökségnél (NAÜ), mert nagyon sokat és eredményesen tett annak érdekében az elmúlt években, hogy saját területén és globálisan is garantált legyen a nukleáris létesítmények védelme, biztonsága - jelentette ki Szijjártó Péter külgazdasági és külügyminiszter hétfőn a NAÜ Nukleáris Védettségi Nemzetközi Konferenciáján elmondott felszólalásában. A paksi atomerőművel kapcsolatban is elismerésben részesül Magyarország a NAÜ-nél, mert továbbépítése egy igazi nemzetközi projektté nőtte ki magát. A projekten belül az orosz fővállalkozók mellett immár jelentős amerikai, német és francia cégek is nyertek tendereket, és be fognak kapcsolódni az építésbe, így egy nagy kelet-nyugati gazdasági együttműködési platform alakult a nukleáris energia terén, ami egészen kiváló pozíciót ad Magyarországnak - mondta a miniszter. Minden országnak joga van a saját energiamixét összeállítani A nemzetközi politikai diskurzus legnagyobb része alapvetően a klímapolitikáról folyik, hiszen az európai uniós és a világpolitika napirendjét is uralja az a kérdés, hogy hogyan sikerül a károsanyag-kibocsátást csökkenteni, és hogyan lehet az európai és globális klímapolitikai célokat elérni - jegyezte meg Szijjártó Péter. – Mára bebizonyosodott, hogy a nukleáris energia használata nélkül a klímacélok elérése gyakorlatilag lehetetlen. Magyarország élen jár ebben a kérdésben, hiszen éppen előkészítjük Magyarországon újabb atomerőművi blokkoknak a felépítését, ezzel gondoskodunk arról, hogy az ország energiaellátása hosszú távon is biztonságos legyen, és meg tudjuk védeni a rezsicsökkentés vívmányát. A paksi atomerőmű kapacitásának fenntartása, illetve bővítése a magyar energiabiztonság és az alacsony energiaárak legfontosabb garanciája – mondta. – Ezért mi továbbra is azt az álláspontot képviseljük, hogy a nukleáris energiával szembeni bármilyen diszkrimináció megengedhetetlen, valamint hogy minden országnak joga van a saját nemzeti energiamixét magának összeállítania, vagyis minden országnak joga van meghatározni, hogy milyen energiaformát milyen mértékben és arányban akar használni. Magyarország az atomenergiának és a megújuló energiaforrásoknak - azon belül is a napenergiának - köszönhetően fogja tudni elérni azokat a klímacélokat, amelyeket részben nemzeti, részben európai alapon meghatároztak – szögezte le. Elismerik az ország erőfeszítéseit Ugyanakkor a nukleáris energia szempontjából a nukleáris védettségnek komoly szerepe van, ami azt jelenti, hogy az atomerőműveket és a nukleáris intézményeket meg kell védeni a külső biztonsági kockázatoktól, tehát azzal, hogy a terrorizmus sajnos egyre szélesebb körben van jelen a világban, úgy nyilvánvalóan a nukleáris létesítmények és anyagok védelmét is meg kell erősíteni - mondta. Magyarország társelnöke a Nukleáris Védettségi Kontaktcsoportnak (NSCG), és jövőre Magyarország rendezi a Nukleáris Terrorizmus Elleni Globális Kezdeményezés (GICNT) következő, magas rangú értekezletét. Ez a két tény is világosan mutatja, hogy világszerte elismerés övezi Magyarország erőfeszítéseit, amelyeket a nukleáris védettség megteremtése érdekében tesz - hangoztatta Szijjártó Péter.


Osztrák atomhisztéria - újratöltve

Az ideológia által vezérelt brüsszeli szankciós politikának nagyon súlyos energetikai következményei vannak, amelyek a jövőre is kihatással lesznek. Éppen ezért az atomenergia szerepe még inkább felértékelődik, amit jól mutat az is, hogy egyre több európai ország kíván új atomerőművet építeni, vagy a már üzemelő egységek üzemidejét meghosszabbítani. Idén nyáron az Európai Parlament is megerősítette az atomenergia fontosságát, hiszen zöld és fenntartható áramtermelési módként ismerték el. Az energiaellátás kérdése éles vitákat eredményez, amikben nem ritka, hogy államok is aktív szerepet vállalnak. Ezt láthatjuk Ausztria példáján, amely beváltotta korábbi fenyegetőzését és jogi útra terelve megtámadta az Európai Unió döntését, amellyel felvette az atomenergiát és a földgázt a zöld beruházások listájára. Ennek apropóján érdemes egy kicsit bemutatni az atomellenes osztrákokat. Egy kis osztrák energiamix Köztudott, hogy Ausztria a hegyek és hegyi vízfolyások országa. A kiváló földrajzi, domborzati és vízrajzi adottságainak köszönhetően jelenleg több mint 3000 kisebb-nagyobb, vízenergiát hasznosító erőmű termel itt a nemzeti hálózatra. Ennek köszönhetően 2021-ben például az osztrák éves áramtermelés csaknem 60 százalékát a víz- és szivattyús-tározós erőművek adták, 13 százalékot pedig a nap- és szélerőművek, 15 százalékot a gázerőművek biztosítottak. Így könnyű a mindenkori osztrák kormánynak atomellenesnek lennie, de ez csak az érem egyik oldala. Arról már kevesebb szó esik, hogy az osztrákok már hosszú évek óta kénytelenek a szomszédos országokból áramot vásárolni, miután a szélsőséges időjárás, köztük az Európát nyáron hónapokon át sújtó aszály miatt egyre többször lép fel kapacitáshiány az országban. 2021-ben például a vízerőművek a kevesebb rendelkezésre álló víz miatt 6 százalékkal kevesebb áramot termeltek, mint 2020-ban. Ausztria atomenergiát is felhasznál Általánosságban elmondható, hogy a villamos energiát nem lehet felcímkézni úgy, hogy látható legyen: ez az áram megújuló forrásból származik, ez pedig atomenergiából, továbbá a fizika alapvető törvényei szerint sem lehet azt mondani az áramnak, hogy tartsa tiszteletben az országhatárokat és ne lépjen be az atomerőműben termelt áram egy atomellenes ország villamosenergia-rendszerébe. Triviálisan hangzik, de ez a valóság. Ausztria például Csehország, Magyarország és Németország irányából érkező áramot is felhasznál, ami azt jelenti, hogy az osztrákok az importtal atomenergiát is használnak, amivel megsértik saját atomellenes törvényüket. Itt érdemes megjegyezni, hogy idén júliusban voltak olyan időszakok, amikor Ausztria felé több mint 1500 MW volt az export értéke. Ha ugyanis egy ország villamos energiát importál egy olyan államból, ahol atomerőmű működik, akkor máris sántít a fennen hangoztatott atomenergia-mentesség. Lehet elvileg Ausztria atommentes, ám gyakorlatilag atomerőművi áramot is használ. Ad abszurdum akár perbe foghatná magát az atomenergia használata miatt. Energiakrízis és kevesebb termelés Úgy tűnik, hogy a hibás brüsszeli döntések következményei Ausztriára is hatással vannak. A drámai áramárak miatt az osztrák áramfelhasználás folyamatosan csökken, hiszen az emberek és ipari cégek is takarékoskodnak. Idén augusztusban például a villamosenergia-fogyasztás 4,5 százalékkal csökkent az előző év azonos hónapjához képest. Ausztriának a klímaváltozás miatti szélsőséges időjárás továbbra is jelentős kihívást jelent. Ennek nagyon jó látható jelei is vannak. Idén augusztusban például az ausztriai látogatásom során is szemmel látható volt, hogy a hegyekben kevesebb volt a csapadék. Ez a természet mellett meglátszott a folyók, patakok és vízesések vízhozamán, valamint például a tározós erőművek vízszintjén is. Ez jelentős hatást gyakorol az áramtermelésre is. Idén augusztusban is folytatódott az előző hónapok tendenciája, így a tárgyhónapban az osztrák erőművek csak 4,8 TWh villamos energiát tudtak megtermelni, ami közel 27 százalékos visszaesés az előző év hasonló időszakához képest. Ennek döntő oka a vízerőművek 42 és a szivattyús-tározós erőművek 31 százalékos termeléscsökkenése tavaly augusztushoz képest. Mindezek eredményeként a gázerőművek termelése, valamint az importszükséglet is jelentősen növekedett. A környező országokból közel 50 százalékkal több importra volt szükség, mint tavaly. Az osztrákok atomellenessége Az európai drámai energiakrízis a napnál is világosabban mutatja, hogy a villamosenergia-ellátás biztosítása minden országban alapvető nemzetstratégiai kérdés. Az első és legfontosabb alapelv, hogy az energiamix meghatározásának joga szuverén tagállami hatáskör, amit senki semmilyen körülmények között nem sérthet meg. Ezzel az alapelvvel Ausztria évek óta szembemegy, és minden eszközzel fellép a vele szomszédos országok atomerőművi beruházásai ellen. Ennek egyik példája, hogy néhány éve – a precedensértékű ítéletben bízva – megtámadta az angliai Hinkley Point C atomerőművi beruházás kapcsán a Bizottság által jóváhagyott állami támogatást. Az osztrák keresetet elutasította a bíróság és a fellebbezés sem hozott eltérő eredményt. Természetesen Ausztria az Európai Bíróságon megtámadta a Paks II. projektet jóváhagyó Európai Bizottság határozatát is. Érdemes sorba venni, hogy Ausztria milyen eszközökkel és milyen háttérrel rendelkező politikusok és szervezetek támogatásával próbálja az egyes beruházásokat megakadályozni. Azon nincs mit csodálkozni, hogy többek között az energiaügyekért is felelős osztrák miniszter,Leonore Gewesslera zöld képviselőcsoportot erősíti. Most ez az osztrák politikus jelentette be, hogymegtámadjákaz Európai Parlament döntését, hiszen szerintük "Az atomenergia és a gáz nem zöld és nem fenntartható". Nos, számos nemzetközi tanulmány (példáulezésez) is megerősíti, hogy az atomenergia zöld, a gáz pedig szükséges, hiszen a nap- és szélerőművek hektikus termelésének a kiszabályozását a könnyen ki-be kapcsolható gázerőművek végzik. A miniszter korábban, 2014-2019 között, a Paks II. projektet folyamatosan támadó GLOBAL 2000 nevű osztrák atomellenes civil szervezet ügyvezető igazgatója volt. így fordulhatott elő, hogy a hivatalos minisztériumi oldalra egy olyan, Az atomlobbi meséi című zöldpamflet kerülhetett fel, ami tényeket csak nyomokban tartalmaz. Az osztrákok folyamatosan megkérdőjelezik a szakemberek és nemzetközi szervezetek atomenergiával kapcsolatos hozzáértését, miközben a minisztérium azzal büszkélkedik az oldalán, hogy„Bécs joggal érdemli meg az energiaváros becenevet”, arra utalva, hogy például a Nemzetközi Atomenergia Ügynökség székhelye is Bécs. Mindezek után nem túl meglepő az sem, hogy az osztrák parlament Környezetvédelmi Bizottságának jelenlegi elnöke,Lukas Hammerkorábban szintén egy atomellenes szervezetnek, a Greenpeace-nek volt a szóvivője. 2021 októberében ennek nyomán Ausztria Paks II-ellenessége újabb szintet lépett, hiszen a Környezetvédelmi Bizottság egyhangúlag egy olyan határozatot fogadott el, amelyben arra kérik a szövetségi osztrák kormányt, hogy minden rendelkezésre álló jogi és politikai eszközzel lépjenek fel a tervezett két új paksi blokk megépítése ellen. Michael Bernhard, az Új Ausztria és Liberális Fórum osztrák párt tagja pedig arról beszélt, hogy a párt az európai liberálisokkal együtt harcolni fog egy atommentes Európáért. A nyílt jogi és politikai eszközökön túl azonban az osztrákok más módot is találtak Paks II. Atomerőmű megépítése elleni „befolyásolási műveletük” kiszélesítésére.Nyilvános adatok alapján első alkalommal a 2018. évi pénzügyi és éves beszámolójuk alapján2019 végén tártamfel, hogy az osztrák Szövetségi Fenntarthatósági és Idegenforgalmi Minisztérium azért támogatja az Energiaklub nevű magyar civil szervezetet, hogy az a Paks II. ellen jogi eljárásokat indítson. Ezt követően az osztrák kormányzati támogatással összefüggésbenJuhász Hajnalka, a Kereszténydemokrata Néppárt országgyűlési képviselője azonnali kérdést intézett a Parlamentben Süli János akkori tárca nélküli miniszterhez, aki elmonda:„A mi zöldszervezeteink nem kifejezetten zöldszervezetek, hanem atomerőmű-ellenes szervezetek”.Paks II. ügyébenfolyamatosak az ilyen támadások, amelyekhez az osztrákok magyar partnereket is igénybe vesznek. Az Energiaklub2019-re vonatkozópénzügyi beszámolója szintén ezt támasztja alá:„Figyelemmel követjük a Paks II. beruházással kapcsolatos ügyeket. Partnereinkkel közösen azon dolgozunk, hogy a Paks II.-vel szemben további jogi lépéseket tudjunk meglépni.”A 2020-as és 2021-es beszámoló szerint az osztrák energiaügyért is felelős minisztérium továbbra is támogatta a civil szervezet atomellenes tevékenységét. Magyarul: az Energiaklub egy Magyarországon bejegyzett, magát itthonfüggetlenként és szakmaiként beállítani próbálócivil szervezet, amely dedikáltan arra kapja a pénzt az osztrák kormánytól, hogy támadja Magyarország szuverén energiapolitikai döntését, és a magyar energiamix meghatározó részét képező, az ellátásbiztonság szempontjából kulcsfontosságú atomenergia ellen hangolja a magyar közvéleményt. Merthogy folyamatosan ez történik – osztrák pénzen. De ez még nem minden! A Greenpeace Magyarország atomellenes tevékenysége mögött szintén osztrákok (is) állnak, hiszen a zöldszervezetet nem más, mint a bécsi székhelyű Greenpeace Central and Eastern Europe támogatja. Csak mellékesen – a legutóbbi pénzügyi beszámoló szerint a Greenpeace Magyarország Egyesület tagságának 80 százaléka bécsi lakhellyel rendelkezik. A szervezet elnöke, alelnöke, titkára és gazdasági vezetője szintén osztrák. A szervezet nyugodtan hívhatná magát Greenpeace Ausztria magyarországi fióktelepnek is… Az Európai Bíróság 2020-ban ismét helyretette a Paks II. projekt és a szomszédos országokban tervezett atomerőművek ellen áskálódó Bécset. amikor kimondta: minden ország szuverén joga, hogy meghatározza a saját energiamixének összetételét. E precedensértékű döntés után hasonló határozat várható a Paks II. projekttel összefüggésben is. Mondjuk ki nyíltan!Akik ma aPaks II. Atomerőmű és más atomerőművi beruházások ellen lobbiznak, azok az európai országok szuverén döntését kérdőjelezik meg, miközben tovább fokoznák az európai jövőbeli áramhiányt, lehetetlenné tennék a klímavédelmi célok elérését és még sokkolóbb áramárakat generálnának. Ausztria az atomellenes politikával és pereskedéssel végeredményképpen ezt érné el. Szerző: Hárfás Zsoltatomenergetika szakértő, azatombiztos.blogstar.huoldal szerzője


Eldőlt: nem épül atomerőmű Felcsúton

Hét népszavazási kezdeményezést utasított el a Nemzeti Választási Bizottság (NVB) keddi ülésén egyebek mellett egyértelműségi problémákra és arra hivatkozva, hogy nem lehet tréfát űzni a jogintézményből.
Az NVB 10:2 arányban utasította el egy magánszemély (a DK-s Sebián-Petrovszki László) a külföldi egyetemeket érintő népszavazási kezdeményezésének hitelesítését.A testület döntését azzal indokolta, hogy a kezdeményezés csak az OECD-országokban államilag elismert felsőoktatási intézmények számára biztosítaná, hogy bejelentés alapján folytathassanak külföldön oklevelet adó képzési tevékenységet, a többi intézménynek továbbra is működési engedély, akkreditáció alapján kellene működne.A tagok egyebek mellett azzal érveltek, hogy a kezdeményezés szerint javasolt módosítás diszkriminatív helyzetet teremtene, hiszen hátrányosan érintené a magyarországi felsőfokú intézményeket, és az abban tanuló diákokat, valamint, a nem OECD országok iskoláit. Vágó Gábor (volt LMP-s parlamenti képviselő) magánszemélyként három népszavazási kezdeményezést nyújtott be,a letelepedési engedélyek megszerzésével, kiadásával kapcsolatban, valamint a harmadik országbeli állampolgárok beutazásáról és tartózkodásáról szóló törvény hatályon kívül helyezéséről. Az NVB a kérdések hitelesítését megtagadta, részben választópolgári, illetve jogalkotói egyértelműségi problémára, részben okafogyottságra hivatkozva. Az NVB három, a Magyar Kétfarkú Kutya Párt által benyújtott népszavazási kezdeményezést is napirendre vett, és azokat egyhangúlag el is utasították, arra hivatkozással, hogyazok a jóhiszemű és rendeltetésszerű joggyakorlás elvébe ütköznek. Az ülésen felmerült, hogy egy viccpárt komolytalan kezdeményezéseit egyáltalán érdemben kell-e tárgyalniuk. Az első kérdés azt célozta, hogy az Országgyűlés nevezze át Paks városát, annak érdekében, hogy a tervezett atomerőművi beruházást érintő nemzetközi szerződések érvényüket veszítsék. Egy másik kezdeményezés szerint új atomerőművi blokk csak a felcsúti stadion 50 méteres körzetében épülhetne- írja az MTI.


Je Manivier kontaminovaný rádioaktivitou? Prevádzkovate elektrárne v Jaslovských Bohuniciach tají údaje merania

Kanál Manivier pretekajúci cez obec lkovce v okrese Hlohovec je kontaminovaný. Sú tam 100-násobne prekroené limity rádioaktivity. Tvrdí to Michal Danika z obianskej iniciatívy Chceme zdravú krajinu. Jadrová a vyraovacia spolonos (JAVYS), ktorá prevádzkuje jadrovú elektráre v Jaslovských Bohuniciach, robila poda Daniku v kanáli meranie rádioaktivity. Výsledky merania vak nezverejnila. JAVYS pre TASR deklarovala, e vdy plnila a plní vetky národné a medzinárodné predpisy, a preto"nevidí dôvod komentova takéto vyjadrenia". "My obyajní udia sme museli prinúti spolonos JAVYS, aby urobila merania rádioaktivity v tomto kanáli.Doteraz nechce zverejni údaje, ktoré tam namerali," podotkol Danika. Hovorí tie, e JAVYS na verejných prerokovaniach uviedla, e spauje 12 percent rádioaktívneho odpadu zo zahraniia. Avak poda dát, ktoré si Danika vypýtal z Úradu jadrového dozoru, ide o 35 a 45 percent za posledných pä rokov. "V skutonosti to je 865 ton rádioaktívnych kalov a sorbentov z jadrovej elektrárne z Talianska," poznamenal s tým, e sa majú uskutoova aj rokovania s alími krajinami o spaovaní rádioaktívneho odpadu. Danika kritizuje, e spolonos nechce zverejni informácie o spaovaní rádioaktívneho odpadu.Pomôc by tomu poda neho mohlo odtajnenie dokumentov o jadrovej energetike, ktoré tento týde avizoval minister ivotného prostredia Ján Budaj (OANO). Obianske zdruenie nechalo otestova vodu z pramea v Demänovskej doline: Nechutné zistenie Obianske zdruenie nechalo otestova vodu z pramea v Demänovskej doline: Nechutné zistenie Aktualizované o stanovisko spolonosti Javys a.s.: "Spolonos JAVYS, a. s., odmieta vetky tvrdenia uvedené v dnenom lánkudenníka Nový as s názvom "Je Manivier kontaminovaný rádioaktivitou?Prevádzkovate elektrárne v Jaslovských Bohuniciach tají údaje merania." Spolonos JAVYS, a. s., odmieta vetky tvrdenia zverejnené v dnenomvydaní denníka a informácie v lánku interpretované treou stranou povauje za zavádzajúce, bez relevantných argumentov a odborných túdií. Spolonos JAVYS, a. s., preto poskytne verejnosti k predmetnej téme v najbliích doch odborné stanovisko".


Az MVM száz százalékos tulajdont szerez a paksi és a vértesi erőműben

Megvásárolja az MVM Magyar Villamos Művek Zrt. a paksi atomerőmű és a vértesi erőmű nem állami tulajdonú részvényeit - erről is döntött egyebek között az MVM szerdai közgyűlése. A társaság közleménye szerint a közgyűlés a köztulajdonban álló gazdasági társaságok takarékosabb működéséről szóló törvény tavaly decembertől hatályos módosított rendelkezései alapján döntött az MVM Paksi Atomerőmű Zrt. 883 darab, csaknem 10,5 millió forint névértékű, valamint a Vértesi Erőmű Zrt. 40 428 darab, csaknem 10,3 millió forint névértékű, nem állami tulajdonban lévő részvényének megszerzéséről, hogy az MVM Csoport két meghatározó erőműve az MVM Zrt. száz százalékos tulajdonába kerüljön. A közleményben felidézik: a törvénymódosítás célja az volt, hogy a lakosság és a gazdasági szereplők számára alapvető szolgáltatásokat nyújtó társaságokban az állami részvényes vételi jogot gyakorolhasson az ellátásbiztonság növelése és a nemzetgazdasági stratégiai célok megvalósulása érdekében.
MTI


Új vezetője lett a Postának és a Paksi Atomerőműnek is

Kövesse az Indexet Facebookon is! Bártfai-Mager Andrea, nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli miniszter Schamschula Györgyöt nevezte ki a Magyar Posta Zrt. vezérigazgatójának. Illés Zoltán, korábbi elnök-vezérigazgató, aki két éven át vezette a céget, közös megegyezéssel távozik – közölte a nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli miniszter szerdán az MTI-vel. A közlemény szerint Schamschula György több mint 20 éves hazai és nemzetközi vállalati pénzügyi-, hitelintézeti és vállalatmenedzsment tapasztalatokkal rendelkezik. Pályafutását brókerként kezdte, majd 2005-től 2012-ig az Egyesült Államokban, Kaliforniában dolgozott pénzügyi menedzsment területen, 2005 és 2007 között a Landmark Group pénzügyi vezetője volt, majd 2008-tól 2012-ig a Deloitte nemzetközi tanácsadó cégnél látott el pénzügyi projektmenedzsment feladatokat. Az EXIM Bankban 2012-től 2017-ig irányította a tőkefinanszírozási program kialakítását, valamint különböző nemzetközi alapok szakmai felügyeletét látta el. A Magyar Posta Zrt. élére történő kinevezéségig a Takarék Lízing vezérigazgatója volt 2017 szeptemberétől. Szerdán kiderült az is, hogy Pekárik Gézát, a paksi atomerőmű 53 éves műszaki vezérigazgató-helyettese lesz augusztus 15-től az erőmű új vezérigazgatója, miután Hamvas István korábbi cégvezető nyugdíjba vonult. Az új vezérigazgatót Bártfai-Máger Andrea nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli miniszter szerdán mutatta be munkavállalói fórumon, Pakson - írta a cég honlapján. Az atomerőmű erőgépész üzemmérnök, reaktortechnikai szakmérnök végzettségű Pekárik 1987 óta dolgozik a paksi atomerőműben. Az erőmű közleményében azt írta: az elmúlt három évtizedben széleskörű nukleáris tapasztalatra tett szert, a létesítmény valamennyi műszaki területén dolgozott, többféle beosztásban. 2005-től az atomerőmű műszaki igazgatója, 2017-től műszaki vezérigazgató-helyettese volt, munkájáért 2011-ben megkapta a Magyar Ezüst Érdemkeresztet. Az új vezérigazgató a fórumon hangsúlyozta: az atomerőmű a biztonságot szem előtt tartó, hosszú távon eredményes és versenyképes gazdálkodás mellett megbízható, olcsó és környezettudatos villamosenergia-termelést tekinti legfontosabb feladatának. A nyugdíjba vonuló korábbi vezérigazgató 66 éves, Hamvas István okleveles fizikus, több mint 40 éve dolgozik az atomerőműben, amelynek 2010-től volt a vezérigazgatója. Munkáját több más kitüntetés mellett Köztársasági Arany Érdemkereszttel ismerték el. Kövesse az Indexet Facebookon is!


Növelik az energiát az LHC-ben

Kövesse az Indexet Facebookon is! Növelik a protonnyalábok ütközési energiáját az Európai Nukleáris Kutatási Szervezet (CERN) nagy hadronütköztetőjében (LHC), ahol rövid leállás után márciusban folytatódnak a kísérletek – olvasható a CERNhonlapján. A világ legnagyobb kísérleti berendezése, az LHC Genf mellett, a francia-svájci határon, a domborzattól függően 80-150 méter mélyen, egy 27 kilométer hosszú, 3 méter átmérőjű alagútban üzemel, ahol csaknem a fény sebességére felgyorsított, egymással szemben haladó részecskenyalábokat ütköztetnek. Az ütközések során új elemi részecskék keletkeznek általában igen rövid élettartammal, és ennek tanulmányozásával a kutatók az anyag tulajdonságait, illetve a világegyetem 13,7 milliárd évvel ezelőtti keletkezésének titkait remélik megfejteni. A nyalábok energiáját a tavalyi 3,5 teraelektronvoltról (1 TeV = ezermilliárd elektronvolt) 4 TeV-re emelik. A protonnyalábok 8 TeV-es (2 * 4 TeV) energián elvégzett ütközései során tovább szeretnék növelni az összegyűjtött adatmennyiséget, mielőtt novemberben hosszabb időre leállítják a nagy hadronütköztetőt. „Amikor 2010-ben elkezdődtek a kísérletek, a protonnyalábokat a legalacsonyabb biztonságos energiával ütköztettük. Ez összhangban volt azzal a fizikával, amelyet az adott időszakban művelni akartunk. A működés első két évének tapasztalatai, valamint a 2011-ben elvégzett kiegészítő mérések alapján most biztonságosan növelhetjük a protonnyalábok energiáját, és ezzel tovább tágíthatjuk a fizika határait, mielőtt a nagy hadronütköztetőt hosszabb időre leállítjuk" – hangsúlyozta Steve Myers, a CERN technológiáért és gyorsítókért felelős igazgatója. Mint kifejtette, 2010 és 2011 során „új fizika” körvonalazódott. Az LHC két nagyobb, általános célú detektorában, a CMS-ben és az ATLAS-ban folytatott kísérletekből azt a következtetést vonták le, hogy létezhet a többi részecske tömegéért felelős Higgs-bozon, amelynek tömege a 124-126 gigaelektronvolt (1 GeV = egymilliárd elektronvolt) közti tartományban lehet. További egyéves kísérletek szükségesek ahhoz, hogy bebizonyítsák az "isteni" részecske létezését, vagy elvessék a Higgs-bozonra alapuló standard modellt. „Mire az év vége felé leállítjuk a nagy hadronütköztetőt, tudni fogjuk, hogy létezik-e a Higgs-bozon, vagy elvetjük a rajta alapuló standard modellt. Mindkét verzió nagy előrelépést jelent a természet megismerésében, annak megértésében, hogy az alapvető részecskék miként tettek szert tömegre. Ez új fejezetet nyit a részecskefizika történetében" – emelte ki Sergio Bertolucci, a CERN kutatási igazgatója. A protonnyalábok ütköztetését márciusban kezdik és novemberig folytatják, amikor körülbelül 20 hónapos műszaki leállás következik, hogy felkészítsék a berendezést a tervezett maximális energián, nyalábonként 7 TeV-es energián való működtetésre. Az LHC 2014-ben indul újra, a maximális energiához közeli szinten, a 14 TeV-es energián 2015 elején kezdik meg az ütköztetéseket. A standard modell (SM) valamely fizikai jelenségnek, eseménynek vagy rendszernek a szakemberek többsége által elfogadott, de bizonyosan nem teljes matematikai-fizikai leírása. A részecskefizika standard modellje az alapvető részecskék kölcsönhatásait vizsgálja a gravitáció kivételével: az elektromágneses, a gyenge és erős kölcsönhatást. Lényeges összetevője a Higgs-mechanizmus – amely létrehozza a részecskék tömegét –, illetve a még meg nem talált Higgs-bozon. 5 könyvTöbb mint 600 meghökkentő, érdekes és tanulságos történet! Kövesse az Indexet Facebookon is!


Dwa miejsca na budowę elektrowni atomowej

Pierwsza elektrownia atomowa w Polsce może powstać do roku 2030. Taki zapis znalazł się w rządowej strategii energetycznej  - informuje RMF FM. O planach rządu poinformował wiceminister gospodarki Adam Szejnfeld. Według niego, tego typu elektrownia mogłaby powstać nakładem 25 mld złotych w Żarnowcu lub w Klempiczu w województwie wielkopolskim. Premier Donald Tusk podczas pobytu w Chinach już poprosił o pomoc premiera Korei Południowej przy budowie siłowni jądrowych. Eksperci przeprowadzą teraz analizy, na ile elektrownia jądrowa uniezależni Polskę energetycznie i czy jest to inwestycja opłacalna - informuje RMF FM.


Polícia stále vyetruje Mochovce, vedie osem trestných stíhaní

Policajti pokraujú vo vyetrovaní dostavby tretieho a tvrtého bloku Atómovej elektrárne Mochovce. V súasnosti je pre nové mochovecké jadrové bloky vedených osem trestných stíhaní za rôznu trestnú innos. "pecializovaný tím naalej intenzívne pracuje a preveruje vetky podozrenia zo spáchania trestných inov vsúvislosti sdostavbou 3.a 4.bloku Jadrovej elektrárne Mochovce. Kadej zo získaných informácií je venovaná maximálna pozornos, aby bola verifikovaná a bolo moné sou naloi zákonným spôsobom, povedal pre agentúru SITA hovorca Prezídia Policajného zboru Michal Slivka. Bliie informácie ktrestným stíhaniam vMochovciach nechceli policajti komentova. "Podozrenia a vyetrované skutky vtejto chvíli nebudeme konkretizova, oalích krokoch pecializovaného tímu bude verejnos vas informovaná, dodal Slivka. Slovenské elektrárne, ktoré dostavujú dva mochovecké bloky, poda svojho hovorcu Miroslava ariského poskytli a poskytujú súinnos policajným orgánom vplnom rozsahu a bezodkladne. Ako vak podotkol, elektrárne nemajú oprávnenie vyjadrova sa ktrestným stíhaniam vo vzahu ku konkrétnym osobám alebo firmám. "Evidujeme viaceré obchodné spory medzi dodávatemi a subdodávatemi na stavbe, ktoré sa vprípade potreby snaíme aktívne riei. asto to vak nie je vdy moné napríklad kvôli nevhodne dohodnutým zmluvným podmienkam medzi dodávateom a subdodávateom. Ak sa zo strany akéhokovek dodávatea potvrdí závané poruenie zákonov, vyvodíme voi takému dodávateovi adekvátne prísne konzekvencie, od zaradenia na iernu listinu, a po ukonenie spolupráce. Ak sa dozvieme oskutonostiach, ktoré nasvedujú, e dochádza kspáchaniu trestného inu, aktívne konáme a podávame vdanej veci trestné oznámenia, zdôraznil pre agentúru SITA ariský. Policajti naalej pracujú aj na prípade týkajúceho sa bývalých vrcholových manaérov slovenského dominantného výrobcu elektriny. Vyetrovate pecializovaného tímu národnej jednotky finannej polície Národnej kriminálnej agentúry vzniesol vapríli tohto roku obvinenie voi dvom obanom Talianska, konkrétne P. R. a N. C. Na bratislavskom letisku polícia následne zadrala Taliana P. R., po výsluchu ho vak prepustila a je tak stíhaný na slobode. Obvinenému N. C. mala polícia dorui uznesenie ovznesení obvinenia formou právnej pomoci. "Vyetrovanie plynule pokrauje, vykonávame poetné úkony nevyhnutné na riadne objasnenie veci. Vzhadom na rozsiahlos, zloitos a osobitosti prípadu, akým je napríklad medzinárodný prvok, je zrejmé, e vyetrovanie si vyiada vykonanie mnostva procesných úkonov a vysokú asovú náronos. Plánované úkony ani moné vznesenia obvinenia alím osobám vsúasnom tádiu nie je moné bliie pecifikova, uzavrel Slivka. Dvaja talianski obania, bývalí vrcholoví manaéri Slovenských elektrární, mali poda slovenskej polície nehospodárne naklada smajetkom slovenského dominantného výrobcu elektriny. Prípad sa týka opätovných repasaných a náterových prác na objektoch Atómovej elektrárne Mochovce. Obvinení mali spôsobi kodu vo výke 22miliónoveur.


Živě: Aktivisté mají důkazy, že Kyjev použil kazetové bomby

Středeční dění kolem ukrajinské krize jsme sledovali v online reportáži. Kyjev/Moskva- Velení ukrajinské "protiteroristické operace" oznámilo, že od jara bylo v bojích zabito na 8000 "žoldáků, kteří terorizují obyvatelstvo Donbasu". Jak Kyjev k číslu dospěl, není známo. Doposud se odhadoval počet obětí na zhruba 4300. Premiér Jaceňuk mezitím oznámil, že v Záporožské jaderné elektrárně došlo před pár dny k havárii. Žádné nebezpečí ale prý nehrozí. Problém se netýkal reaktorů a do sítě bude blok číslo 3 zapojen v pátek. Středeční dění kolem ukrajinské krize jsme sledovali v online reportáži.