Európa megszenvedi a Gazprom bejelentését

Várható volt, hogy a tőzsdék és az európai energiabiztonság, ennek nyomán pedig a kontinens legerősebb, ám leginkább az orosz földgáznak kitett gazdasága (Németország) recesszióba zuhanása miatt aggódó befektetők nem reagálnak majd jól a Gazprom pénteki, majdhogynem tőzsdezárásra időzített bejelentésére. Kövesse az Indexet Facebookon is! Amint azt az Index ismegírta: az orosz vállalat karbantartás miatt augusztus végén 3 napra leállítja még annak a kevés földgáznak a továbbítását is, amit mostanság engedett az Északi Áramlat 1-es vezetéken. A teljes, napi 167 millió köbméteres kapacitás 20 százaléka felfüggesztésének hírére már pénteken is jelentősen megugrott a földgáz spotpiaci ára a londoni ICE gáztőzsdén, a feketeleves azonban a hétfői tőzsdenyitás után jött mindazok számára, akik napi áron kénytelenek energiát vásárolni, vagy – mint amennyire a KSH külkereskedelmi statisztikákból kiolvasható – a tőzsdei árhoz kötött árazással kötöttek hosszú távú gázvásárlási szerződést. Az irányadó holland TTF gáztőzsdén ugyanis reggel óta folyamatosan emelkedik a földgáz legközelebbi lejáratra szóló ára, kora délután már több mint 21 százalékkal került többe, mint a pénteki záróár. A holland fronthavi kontraktus, az európai referenciaárfolyam 17 százalékkal volt magasabb, 286,06 euró/megawattóra árfolyamon állt 15:22-kor Amszterdamban. Pénteken már az ötödik egymást követő héten emelkedett, ami a leghosszabb emelkedés az idén. Hétfőn a brit megfelelője 23 százalékkal emelkedett. Napközben elérte a 3000 dollárt az 1000 köbméterre számolt ár. Ez aBloombergszerint a szokásos nyári átlagár tizenötszöröse. Ennek nyomán a kontinens árampiacán az irányadó német áramár is elszállt, és először emelkedett 700 euró/megawattóra fölé. A Bloomberg gyűjtése szerint a német referencia-árfolyam egy évre előre 27 százalékkal, megawattóránként 710 eurós rekordszintre emelkedett, míg a francia kontraktus 16 százalékkal 840 euróra ugrott. A szén határidős jegyzései szintén soha nem látott magasságokba emelkedtek. A német árak elszállása Magyarország számára is különösen fájdalmas, mivel jelenleg a Paksi Atomerőmű is fél kapacitással működik karbantartás miatt, ezért erősen importra szorul a magyar árampiac, amelynél a német árak az irányadók. Az importigényünket az általában olcsó balkáni vízierőművek által előállított árammal szoktunk pótolni, azonban most az aszály miatt ez sem opció. A még üzemelőfrancia atomerőművek– sok ugyanis karbantartás miatt kisebb kapacitással megy–áramtermelését is erősen visszafogja az aszály miatt alacsony folyami vízállás, tekintve, hogy ott is ezzel oldják meg a reaktorok hűtését, ezért az egész európai árampiac nagyon feszített. APortfolioszerint a magyar áramtőzsdén, aHUPX-en a másnapi zsinóráram ára is történelmi rekordot döntött, elérve a 616,7 eurós megawattóránkénti árat. Az európai hatóságok, kormányok többször felvetették az orosz szállítások teljes leállításának lehetőségét, mivel a Kreml megtorolja az ukrajnai háború miatt bevezetett szankciókat. Legutóbb, épp ma, az észt kormány vetette fel az orosz energiára kivetett újabb embargó szükségességét. Ezt azonban már korábban is több uniós tagállam élesen ellenezte, mivel technikailag és fizikailag is megoldhatatlan számukra még a tél beállta előtt az orosz energiahordozók kiváltása más beszerzési forrásokból. A Gazprom bejelentéséről az európai politikusok többsége azt gondolja, hogy nem technikai, hanem politikai indíttatású. Sokan kételkednek abban is, hogy valóban újraindítja-e a gázszállítást az orosz vállalat. Ahogyan az is számos politikust és vállalatvezetőt aggaszt, hogy bár a cég bejelentése szerint az újraindulás után ismét 20 százalékos kapacitással működik majd a vezeték, kétségesnek látják, hogy ez elegendő-e az EU által kitűzött cél eléréséhez, miszerint a tél beállta előtt 80 százalékos szintre kell feltölteni az uniós gáztárolókat. Az ellátásbiztonsággal kapcsolatos aggodalmak és a megugró tőzsdei árak hatalmas terhet jelentenek Európa gazdasága számára. A katasztrófa már bekövetkezett,szerintem a fő kérdés az, hogy az EU vezetői mikor ébrednek fel –mondta Thierry Bros, a párizsi Sciences Po nemzetközi energetikai professzora ahírügynökségnek. (Borítókép: Andrey Rudakov / Bloomberg / Getty Images) Kövesse az Indexet Facebookon is!


Majdnem lebőgött, de átírta a történelmet

„Underway on nuclear power”, vagyis atomenergiával előre, adta le a történelmi rádióüzenetet Engene P. Wilkinson, a USS Nautilus, az első atommeghajtású tengeralattjáró parancsnoka az indulás után. A nukleáris erőforrás miatt tulajdonképpen örökmozgóvá átlényegülő haderőnem átalakította a modern háborúzás szabályait, pedig a Wilkinson nem pont úgy értette, csak örült, hogy a tengeralattjáró mégsem robbant le az első néhány méteren. Kövesse az Indexet Facebookon is! 60 éve, 1954. január 21-én nagyjából 200 darab dízelmeghajtású tengeralattjáróból állt az amerikai haditengerészet tengeralattjáró-flottája.Ez voltaz a nap, amikor egy csapásra ezek mindegyike ósdi hulladékhalmazzá vált: az akkori First Lady, Mamie Eisenhower ezen a napon avatta fel az SSN 571-et, vagyis a USS Nautilust, a világ első atommeghajtású tengeralattjáróját. A különbség elég nagy volt: a Nautilusnak nem kellett tankolnia, a hajtómű működéshez nem volt szükség levegőre, és az energiaforrás olyan bőségesen termelt, hogy az akkumulátorok feltöltése miatt sem kellett megállni soha. Egy évvel későbbi szolgálatba állítása után a Nautilus ennek megfelelően meg is döntött minden addig fennálló tengeralattjárós rekordot. Amellett, hogy ez lett a leggyorsabb és leghatékonyabb fegyver, néhány, korábban lehetetlennek gondolt teljesítmény is összejött, például elhajóztak vele a Föld északi pólusáig, természetesen a víz (és a jég) alatt. A tengeralattjáró, mint fegyvernem elérte az elképzelhető maximumot: az első és a második világháború komoly befolyásolása után azt is elintézték, hogy a fegyverkezési verseny főszereplőjeként a harmadik már eleve ki se robbanjon. Majdnem mehettek vissza a balettbe ugrálni Az atommeghajtású tengeralattjáró elvi lehetősége már az 1930-as években felmerült, az eredetileg német ötletet egy Hyman Rickover nevű amerikai vezetésével vitte sikerre a haditengerészet. A fejlesztés meglehetősen rövid ideig, három és fél évig tartott. Az amerikai törvényhozás 1951. júliusában adott engedélyt a világ első atom-tengeralattjárójának megépítésére, 1952. júniusában már el is kezdték építeni a hajót. 18 hónappal később Eisenhower elnökné meg is ejthette az avatást, a tengeralattjárót hivatalosan 1954. szeptember 30-án vette birtokba a haditengerészet, a meghajtásról gondoskodó atomreaktort december huszadikán indították be, és csak a hivatalos indulás előtt pár héttel pörgették a maximumra az ekkor még a dokkban álló hajóban. 1955. január 17-i induláskor és az utána eltelt tesztidőszakban a hivatalos változat szerint minden a tervek szerint ment: a Nautilus az atommeghajtás segítségével anélkül tette meg a délelőtt 11 órás indulás utáni első 2100 kilométert, hogy egyszer is a felszínre emelkedett volna. Apletykákszerint valójában csak a személyzet hidegvérén múlt, hogy nem lett óriási lebőgés rögtön az első kanyarnál. Amikor Wilkinson induláskor hátramenetbe parancsolta a Nautilust, a gépházból fémes csikorgást hallottak. A hang a jobb oldalról jött, nem a reaktorból, hanem az egyik propeller irányából. A kapitány ekkor átkapcsolt a tartaléknak szánt, akkumulátoros, elektromotoros meghajtásra. A tengeralattjáró szigorúan véve ekkor is atommeghajtású volt, hiszen a szükséges energiát továbbra is a reaktor által termelt gőz hajtotta turbinák szolgáltatták. Felmerült, hogy visszafordulnak, de ez hatalmas presztízsveszteséget jelentett volna, így inkább szép lassan csorogtak lefelé a folyón. Rickover, a tervező lerohant a gépházba, de addigra kiderült, hogy egy csavar eresztett csak el, az csikorgott a fémszerkezeten. A hajó visszaállt a rendes meghajtásra, és elhangzott a híressé vált mondat a kapitány szájából, ami elméletileg azt jelentette be, hogy elindult az első atommeghajtású tengeralattjáró, a legenda szerint pedig azt, hogy onnantól számítva visszaálltak normális üzemre. A történet csak egy Rickoverről szóló könyvből derült ki, hivatalosan sose erősítették meg, de állítólag a Nautilusnál használt csavarokkal sok gond volt, a következő néhány évben többször is módosítottak a gyártáson. Ma a strandpapucs, holnap a világ A repülő reaktor Az atommeghajtás lehetséges alkalmazási területei között felmerült, hogy repülőket is felszerelnek reaktorokkal. Az amerikai hadsereg sokáig kísérletezett is a dologgal, és bár volt is egy B–36-os, amire felraktak egy működőképes mini-atomerőművet, a programot végül sok száz millió dollár elköltése után úgy törölték, hogy a gép akár egyetlen métert is repült volna atommeghajtással. A megvalósíthatatlanságot jól jelzi, hogy a szovjetek is kacérkodtak a dologgal, de a Tu–119-essel is nagyjából ugyanaddig jutottak el, mint az amerikai mérnökök: a reaktort beszerelték és be is kapcsolták, de a hajtóművekig már nem jutott el az alternatív módon felforrósított levegő. A technológiai kihívások mellett az sem használt a projektnek, hogy a szakemberek nem igazán tudtak választ találni arra, hogy oldják meg a reaktor problémáit, ha az atomrepülő lezuhan. A Nautilus és az atommeghajtás nemcsak a haditengerészet korábbi tengeralattjáróit lépte le, de nagyjából mindent, amit a világ addig a tengeralattjárós hadviseléssel kapcsolatban kitalált. Először még csak az lett a múlté, ahogy a tengeralattjárók ellen harcoltak, hiszen egy eleve fel sem emelkedő hajót megtalálni sem könnyű, és mivel a körülményektől könnyen függetlenedő jármű villámgyorsan el is tud tűnni, megtámadni sem egyszerű. Később, mikor az atom-tengeralattjáróval rendelkező hatalmak (a szovjetek 1959-ben, a britek 1963-ban, a franciák 1971-ben építették meg a sajátjukat) rájöttek, hogy az atom-tengeralattjárónak nemcsak a meghajtását, de a fegyverzetét is nukleárisra lehet cserélni, minden eddiginél komolyabb atompara kezdődött. A bárhová észrevétlenül eljutó, ráadásul a felszínre emelkedés nélkül nukleáris csapást mérni képes hajóhad a tökéletes fegyver, akkor is, ha a tengeralattjáró a nagy átalakulásban eredeti rendeltetését, a hajózási útvonalak fenyegetését szinte teljesen elvesztette. Jól jellemzi a súlypont-áthelyeződést, hogy az első olyan hajó, amit atom-tengeralattjáró süllyesztett el, a Falkland-szigeteki háborúban eltalált General Belgrano nevű argentin cirkáló volt 1982. május 2-án, A Nautilus indulása és a HMS Conquerortalálataiközött összesen 27 év, 3 hónap, 16 nap, 6 óra és 57 perc telt el, és hivatalosan azóta sem történt hasonló eset. Ez persze nem jelenti azt, hogy az atommeghajtású tengeralattjárók ne vették volna ki a részüket a háborús eseményekből, a USS Louisville-ről kilőtt cirkálórakéták találatát a CNN is közvetítette az első Öböl-háborúban, 1991-ben, a vetőcsövekből ma már akár drónokat is el lehet indítani, így szinte bármelyik afganisztáni vagy pakisztáni hadurat és esküvői menetet lebombázó robotrepülő jöhet egy, a közelben állomásozó tengeralattjáróról. Napjainkban világszerte nagyjából 250-300 darab atom-tengeralattjáró szolgál. Ezek nagy része az amerikai és az orosz haditengerészet kötelékében, a franciák, a britek és a kínaiak mellett még Indiának van hadra fogható egysége, a hírek szerint Irán és Pakisztán is szívesen szerezne egyet (Kínától vagy az oroszoktól). Az USA flottája kizárólat atommeghajtású tengeralattjárókból áll, az oroszok a mai napig hatalmas dízeles flottát üzemeltetnek. Érdekesség, hogy a dízeltechnológia a legmodernebb hajókból sem veszett ki teljesen: a reaktor vészhűtését és a baj esetén bekapcsolt meghajtást kiszolgáló másodlagos rendszerek mind dízelerőforrásról működnek. Az elmúlt 59 év persze nem telt balesetmentesen, a szovjetek tucatnyi reaktorhibát jelentettek be 1960 és 1989 között, ezek közül csak néhány járt halálos áldozatokkal. Az USA két atom-tengeralattjárót vesztett el hivatalosan, azonban a Thresher és a Scorpion balesete sem köthető a reaktorhoz, sőt, hivatalosan az amerikaiaknak soha semmilyen reaktorproblémájuk nem volt. Nem reaktorhiba miatt persze az oroszok is vesztettek el tengeralattjárót, ezek leghíresebbike a Kurszk 2000. augusztusi tragédiája, amiben 119 tengerész veszett oda. AKurszkvégzetét a vizsgálatok szerint egy a vetőcsőben felrobbant gyakorlótorpedóokozta, és bár voltak még túlélők az alig 100 méter mélyre süllyedt hajótestben, a 72 óra múlva meginduló mentőakció már senkit sem talált életben. A drága jövő Az atom-tengeralattjárók azonban nem tökéletesek. A reaktorban megtermelt hő nagy részét például nincs mire elhasználni, így az a hajótesten keresztül a vízbe távozik, észlelhető hőnyomot hagyva maga után. A másik probléma, hogy a reaktor hűtéséről folyamatosan gondoskodni kell, a vizet keringető szivattyúk jóval hangosabbak, mint a tisztán elektromos meghajtásra kapcsolt dízeles tengeralattjárók. A mostanában tervezett, és a következő 10-15 évben rendszerbe álló tengeralattjárókban az ilyen problémák minimalizálása az elsődleges feladat, bár ez nem olcsó. A britek következő generációs, 2028-ratervezetttengeralattjáróinál csak az előkészítő feladatok elvégzése 79 millió fontba (28,5 milliárd forintba) kerül, bár ezzel mintegy hatezer embernek biztosítanak munkát ugyanerre az időszakra: 2000-nek közvetlenül, a fennmaradó részt a 850 beszállító cég munkásai adják ki. Az amerikaiaknál a most alkalmazott közvetlen, mechanikus meghajtást akarják lecserélni egy elektromos rendszerre, így az egymásba kapaszkodó fogaskerekek zaját leváltaná az elektromotorok halk surrogása. Ennek megvalósítása egyetlen tényezőtől függ: a gyártónak ki kell jönnie rongyos négymilliárd dollárból, mármintdarabonként. A most szolgáló Ohio osztályú tengeralattjárókat 2029-ben kezdik majd kivonni, az őket leváltó rendszereket elméletileg idén kéne elkezdeni tervezni, de az már most látszik, hogy a kétéves késésben lévő projekt pillanatnyilag 347 milliárd dollárra tippelt összköltségvetés csak akkor jön össze, ha a haditengerészet más területek fejlesztési pénzéből csippent le kisebb-nagyobb darabokat. A víz tetején úszó, hagyományos hadihajók gyártását például még akkor is megfelezik a megvonások, ha az 1900 óta az állami tengeralattjáró-építési megrendelésekből élő GD Electric Boatnak sikerül tartani a 4,9 milliárd dolláros limitet. Ez persze nem lehetetlen, csak igen valószínűtlen: a projekt végéig legalább 18 év van még hátra, eddig kéne feszes szigort gyakorolni a költségek felett. Az oroszok a hírek szerint teljesen új irányba indulnak el az ötödik generációs, vagyis épp most felvázolt tengeralattjárók tervezésekor. A tervezéssel megbízott iroda vezetője egy interjúbanelmondta, hogy az új, csapásmérő és vadász-tengeralattjárók kisebbek, kevésbé láthatóak és valószínűleg nem atommeghajtásúak lesznek. Az újgenerációs levegőfüggetlen, de belsőégésű motoros meghajtással már a svédek is próbálkoznak, az oroszok azt mondják, ők 10-15 éven belül jutnak el oda, hogy megkezdjék az ilyen megoldással szerelt tengeralattjárók építését. Ez főleg azért érdekes, mert a technológia már a második világháborúban isrendelkezésre állt, az amerikaiak és a szovjetek is kísérleteztek a német tapasztalatokon okulva, de az atomenergia miatt végül nem foglalkoztak vele túl sokáig. Az oroszoknak most bőven van idejük újra felvenni a fonalat: az ország haditengerészete épp mostanában cseréli le a Vadászat a Vörös Októberre című filmből is ismertTájfun-osztályúhajókat a szintén atommeghajtású Borej-osztályra, így 2030-ig bőven van mivel kipusztítani a világot, ha úgy fordul a világpolitika. 5 könyvTöbb mint 600 meghökkentő, érdekes és tanulságos történet! Kövesse az Indexet Facebookon is!


KDR uskutonila aliu jadrovú skúku: Slovensko vyjadruje váne znepokojenie

Slovenská republika vyjadruje váne znepokojenie nad jadrovou skúkou, ktorú v piatok uskutonila Kórejská udovodemokratická republika. TASR o tom informoval tlaový odbor Ministerstva zahraniných vecí a európskych záleitostí (MZVaEZ) SR. "Táto skutonos je o to závanejia, e ide u o druhú jadrovú skúku KDR v tomto roku.MZVaEZ ostro odsudzuje tento provokatívny in, ktorý je ványm ohrozením regionálnej stability, medzinárodného mieru a bezpenosti a hrubým poruením rezolúcií Bezpenostnej rady OSN. Vyzývame Pchjongjang, aby sa vzdal svojho vojenského jadrového programu, a to úplne, preukázatene a nezvratne a okamite zastavil jadrové skúky," uviedol tlaový odbor. Ministerstvo alej povauje za nevyhnutné, aby sa KDR bezodkladne vrátila k esstranným rozhovorom, ako aj k svojim záväzkom vyplývajúcim zo Zmluvy o neírení jadrových zbraní a plnila odporúania Medzinárodnej agentúry pre atómovú energiu.


Saúdové mají dost uranové rudy na palivo i zbraně, ukázaly tajné dokumenty

Saúdská Arábie má dostatečné množství uranové rudy, aby mohla sama vyrábět palivo pro jaderné elektrárny. Plyne to z tajných dokumentů, k nimž se dostal list The Guardian. Ložiska našli čínští geologové, které o pomoc požádal Rijád. Objev ložisek zvyšuje obavy, že se Saúdové pokusí získat jaderné zbraně. Podle zprávy Pekingského výzkumného ústavu uranové geologie, Čínské národní jaderné korporace a saúdského úřadu pro geologický průzkum pracovali geologové navzdory extrémním horkům po celý rok 2019, až našli na severu a ve středu země tři velká ložiska uranové rudy s obsahem až 90 000 tun uranu. Největší má být zřejmě u plánovaného nového města Neom. Čínazahájila průzkum devíti lokalit v roce 2017 a skončila s ním na konci loňského roku, což je neobyčejně brzo, obvykle to trvá pět až osm let, jenomže se pracovalo bez volných dní a svátků. Průzkum přitom provázely komplikace, u hranic s Jemenem jej narušovaly ozbrojené skupiny a místní vůdci část slibné oblasti zablokovali. Jinde zkomplikoval průzkum měkký terén, kdy se vrty propadaly, nebo záplavy. Velikost ložisek zatím není ještě ověřena a musejí se též zjistit náklady na těžbu. I tak geologický průzkum odhalil, že země má dostatečné zásoby uranové rudy nejen pro vlastní reaktory, ale i na vývoz. Satelitní snímky zatím neukázaly, že by někde už začala těžba. Na ropu bohatá země má zájem rozvíjet jadernou energetiku. Už v roce 2017 vysoký saúdskoarabský představitel uvedl, že království má zájem samo těžit uran a chce být soběstačné v palivu projaderné reaktory. List The Guardian uvedl, že nemá jak ověřit pravost informací, ale experti varovali, že těžba z domácích ložisek může usnadnit Rijádu i cestu k vlastnímu jadernému zbrojnímu programu. „Když zvažujete vývoj jaderných zbraní, tak je lepší mít vlastní domácí jaderný program. V některých případech zahraniční dodavatelé uranu podmiňují jeho mírové využití koncovými uživateli, takže máte-li domácí uran, nemusíte se starat o tato omezení,“ řekl Mark Hibbs z Mírové nadace Carnegie. Podle dalšího experta Bruce Riedela z Brookings Institution zpráva ukazuje, že Saúdové agresivně usilují o zajištění podmínek pro jadernou energetiku i zbraně a zajištění domácích zdrojů uranu by mohlo ještě zesílit jejich snahy. Saúdská Arábie se netají jadernými ambicemi. Korunní princ Muhammad bin Salmán už v roce 2018 prohlásil, že pokud by vyvinul Írán jadernou bombu, tak „my ho budeme následovat tak rychle, jak to jen půjde“. Už v roce 2011 Rijád varoval, že vyvine vlastní jadernou bombu. [celá zpráva] Obavy vzbuzuje malá transparentnost. Na základě dohody s Mezinárodní agenturou pro atomovou energii (MAAE) se království vyhnulo inspekcím kontrolujícím malá množství jaderného materiálu. MAAE chce Rijád přesvědčit, aby umožnil úplné kontroly, ale zatím bez úspěchu. Ředitel MAAE Rafael Grossi v pondělí řekl: „Jednáme s nimi. Mají zájem o rozvoj jaderné energetiky pro mírové účely.“


Waszczykowski broni współpracy Orbana z Putinem

Witold Waszczykowski był gościem Andrzeja Stankiewicza w programie "Onet Opinie". Były minister spraw zagranicznych wypowiadał się między innymi na temat Wiktora Orbana, który nie pojawił się na szczycie Trójmorza. Premier Węgier spotkał się w tym czasie z Władimirem Putinem, z którym podpisał nowe umowy, dotyczące rozbudowy elektrowni atomowej, a także dostarczania gazu. - Orban nie ma w tej chwili alternatywy. Jeśli do Węgier dochodziłyby gazociągi z Polski, czy ze strony chorwackiej, rumuńskiej lub bułgarskiej i wtedy zdecydowałby się na rosyjski gaz, to moglibyśmy być zaniepokojeni - powiedział Waszczykowski. -W dalszej części programu były minister spraw zagranicznych tłumaczył, że bardziej niepokoją go kontakty liderów państw zachodnich z Putinem. - Bardziej niepokoi mnie to, że pani Merkel przyjmuje Putina u siebie i proponuje mu nowy układ geopolityczny na obszarze transatlantyckim z osłabieniem więzi z Amerykanami. Orban nic takiego nie proponuje i jedzie na Kreml tylko po to, żeby zawrzeć konkretną umowę na gaz - ocenił Waszczykowski.


Ogień i dym z elektrowni atomowej. Zełenski pokazał nagranie

Pożar w Zaporoskiej Elektrowni Atomowej, która od wielu miesięcy okupowana jest przez wojska rosyjskie. Prezydent Ukrainy Wołodymyr Zełenski opublikował wieczorem 11 sierpnia wideo, na którym widać słup czarnego ognia unoszący się z jednej z chłodni kominowych. Czy wzrósł poziom radiacyjny z powodu groźnego incydentu? Głos zabrała również Międzynarodowa Agencja Energii Atomowej (IAEA). W niedzielę 11 sierpnia prezydent Ukrainy Władimir Zełenski poinformował w serwisach społecznościowych, że Rosjanie wzniecili pożar w chłodni kominowej Zaporoskiej Elektrowni Atomowej w Enerhodarze na południu kraju. "Obecnie poziom promieniowania mieści się w normie. Jednak dopóki rosyjscy terroryści utrzymują kontrolę nad elektrownią jądrową, sytuacja nie jest i nie może być normalna. Od pierwszego dnia zajęcia elektrowni jądrowej w Zaporożu Rosja wykorzystuje ją wyłącznie do szantażowania Ukrainy, całej Europy i świata" — przekazał Zełenski. Prezydent Ukrainy dołączył do wpisu krótki filmik, na którym widać skutki pożaru w elektrowni atomowej. Kilka godzin później swój komunikat opublikowała IAEA. "Zespół Agencji został poinformowany przez władze Zaporoskiej Elektrowni Atomowej o rzekomym ataku dronów dzisiaj (11 sierpnia — red.) na jedną z chłodni kominowych znajdujących się na terenie obiektu. Nie zgłoszono żadnego wpływu na bezpieczeństwo jądrowe" — dodano. Agencja doprecyzowała, że elektrownia posiada dwie chłodnie kominowe zlokalizowane po północnej stronie stawu chłodniczego poza terenem zakładu. Są one wykorzystywane podczas pracy elektrowni, ale ona jest obecnie wyłączona. "Ich uszkodzenia nie mają bezpośredniego wpływu na bezpieczeństwo sześciu wyłączonych bloków atomowych. Jednak każdy rodzaj pożaru na terenie zakładu lub w jego pobliżu stwarza ryzyko rozprzestrzenienia się ognia również na obiekty istotne dla bezpieczeństwa" — wyjaśniono. Co na to Rosjanie? Propagandowa agencja prasowa TASS, powołując się na agencję ds. energii nuklearnej Rosatom, podała, że pożar w elektrowni został ugaszony. Ich zdaniem chłodnia była wyłączona z eksploatacji i nie ma zagrożenia skażenia radioaktywnego dla mieszkańców miasta Enerhodar, w pobliżu którego znajduje się elektrownia. Zaporoska Elektrownia Jądrowa, największa siłownia atomowa w Europie, jest okupowana przez Rosję od początku marca 2022 roku. Od tego czasu wojska rosyjskie wielokrotnie ostrzeliwały teren elektrowni, stwarzając w ten sposób — w ocenie władz w Kijowie — zagrożenie radiacyjne o trudnych do przewidzenia konsekwencjach. Przeczytaj także: Rosja apelowała do świata w sprawie Ukrainy. Generał mówi o "bezczelności" (fakt.pl) Gdzie jest Putin w czasie ukraińskiej ofensywy? Dyktator nie zabiera głosu (fakt.pl) "Putinowska szmata". Bogucki staje w obronie Kaczyńskiego (fakt.pl)


Poda premiéra je jeho návteva v Rusku pre Slovensko vemi dôleitá: Kúové témy

Návteva Ruska, ktorú absolvuje predseda vlády Peter Pellegrini (Smer-SD) 5. a 6. júna a poas nej sa stretne s prezidentom Vladimirom Putinom a premiérom Dmitrijom Medvedevom, je pre Slovensko vemi dôleitá cesta. Má by zameraná na nae strategické priority. Premiér to kontatoval v sobotu v Banskej Bystrici. Pellegrini hlasoval v eurovobách: Dúfam, e nebudeme v zlom prekvapení Pellegrini hlasoval v eurovobách: Dúfam, e nebudeme v zlom prekvapení "Bude to oficiálne pracovné stretnutie s predsedom vlády a prezidentom Ruskej federácie. Budeme tam riei napríklad pravdepodobnedodávku paliva do naich jadrových elektrární, alej hovori o tranzite plynu vzhadom na výstavbu Nord Stream 2, sú to pre nás kúové veci. Take ide o vánu návtevu,ktorá bude ma práve takýto pracovný rozmer, zameranú najmä na tieto nae strategické priority," priblíil Pellegrini. Ako dodal, je rád, e v takom krátkom ase sme dostali termín u obidvoch najvyích predstaviteov Ruskej federácie. Ruský prezident má problém: Putinova dôvera je na historickom minime Ruský prezident má problém: Putinova dôvera je na historickom minime


Obrovské riziko: Dolo k desiatkam incidentov na ukrajinských jadrových elektrárach!

Medzinárodná agentúra pre atómovú energiu (MAAE) oznámila, e od zaiatku ruskej invázie zaznamenala viac ne 40 mimoriadnych udalostí v spojitosti s jadrovými elektrárami na Ukrajine. TASR o tom informuje na základe správy agentúry DPA. "Máme astie, e doteraz nedolo k iadnemu jadrovému neastiua musíme robi vetko, o je v naich silách, aby sme túto ancu minimalizovali," uviedol éf MAAE Rafael Grossi. Ruské sily v prvý de ruskej invázie na Ukrajinu 24. februára 2022 obsadili vyradenú ernobyskú jadrovú elektráre na severe Ukrajiny. Neskôr 4. marca obsadili aj Záporoskú jadrovú elektráre (ZAER) na juhu Ukrajiny, ktorá patrí k najväím v Európe, pripomína DPA. Táto elektráre je do dnes pod kontrolou Rusov a Grossi u celé mesiace rokuje s Kyjevom a Moskvou o vytvorení bezpenostnej zóny v jej okolí. Rokovania vak zatia úspech nepriniesli, kontatuje DPA. Konene je to vonku, ína zverejnila výzvu Rusku a Ukrajine: Aha, o iada od oboch krajín! Konene je to vonku, ína zverejnila výzvu Rusku a Ukrajine: Aha, o iada od oboch krajín! ZAES bola od marca 2022 opakovane vystavená ostreovaniu, ktoré na nej zatia zanechalo len menie kody. Z ostreovania, ktoré vyvolalo obavy zo vzniku jadrovej katastrofy, sa navzájom obviujú Kyjev a Moskva. Pretrvávajúce boje na Ukrajine tie spôsobujú výpadky v dodávkach elektrickej energie, ktorá je dôleitá pre chladiace systémy vetkých tyroch ukrajinských jadrových elektrární. V novembri boli vetky na dva dni odpojené od externého zdroja energie.


Amerikai atomfegyverek érkezhetnek az eddig semleges svédekhez

Akár már augusztusban érkezhet atomfegyver a friss NATO-tag Svédország területére az Egyesült Államokkal megkötendő DCA-megállapodás értelmében, amelyről hosszas vita után a héten szavazott a svéd országgyűlés. Az egyezség felhatalmazást ad az amerikai hadseregnek 17 katonai bázis és gyakorlóterület használatára az országban, ugyanakkor nem köti ki az atommentességet. Növekszik az atomháború valószínűsége, Vlagyimir Putyin Oroszország nukleáris doktrínájának lehetséges módosításáról beszélt csütörtökön Vietnámban, miközben a NATO is az atomkészültség növelését lengette be. A lengyel elnök arra kérte az Egyesült Államokat, hogy tároljanak nukleáris fegyvereket lengyel földön, Stockholm pedig megszavazta azt a megállapodást, amely lehetővé teszi amerikai atomtöltetek mozgatását és elhelyezését svéd területen. Nem erről volt szó Az elmúlt évtizedekben Svédország egyértelműen atomfegyver-ellenes és a nukleáris leszerelés melletti álláspontot képviselte, 1972-ben a világbáború után indított saját atomprogramját is megszüntette. Bár 2022-ben a NATO-tagsági kérelem beadásával feladta semlegességét az ország, közel két évig azt kommunikálta Stockholm, nem enged atomfegyvert az ország területére. Ezt az álláspontját már a 2024. márciusi csatlakozás előtt feladta, amikor az Egyesült Államokkal kétoldalú tárgyalásokat kezdett katonai együttműködésről. Csaknem hatórás parlamenti vita után, a Riksdag elsöprő többséggel június 18-án megszavazta a DCA-megállapodást (Defence Cooperation Agreement ), amely 17 bázis és gyakorlóterület használatára jogosítja fel az amerikai hadsereget Svédországban, és nem tartalmaz olyan kitételt, amely tiltaná az atomfegyvereket. Azaz akár atomtöltettel ellátott hadihajók is behajózhatnak svéd vizekre,vagy berepülhetnek az ország légterébe nukleáris fegyvereket hordozó repülőgépek. Csak a marxisták és a zöldek szavaztak a javaslat ellen, elsősorban azért, mert nincs benne a nukleáris fegyverek kizárásáról szóló klauzúra, valamint amiatt, mert az amerikai katonák beengedésével szerintük Svédország elveszti szuverenitását -írja a Magyar Nemzet. Valahol lennie kell az atomnak Ulf Kristersson miniszterelnök már korábban kijelentette, hogy az atommentesség csak békeidőben érvényes, háborúban nem. Az egész NATO profitál abból a nukleáris ernyőből, amelynek léteznie kell a demokráciákban mindaddig, amíg az olyan országok, mint Oroszország, rendelkeznek atomfegyverrel – mondta akkor Kristersson a svéd közrádiónak. Stefan Olsson, a Riksdag külügyi bizottságának kormánypárti tagja, korábbi biztonságpolitikai szakértő úgy véli, Svédország nem engedheti meg magának, hogy nemet mondjon az amerikai atomfegyverekre, ráadásul NATO-tagként felelős az elrettentésért is. Valahol ezeknek az atomfegyvereknek lenniük kell. Jó, hogy vannak más országok is, amelyek így gondolkodnak. Az viszont furcsa, hogy egyeseknek nem kell viselniük ezt a terhet – mondta el a Dagens Nyheter napilapnak Olsson, utalva Lengyelországra, illetve a két alapítótag Dániára és Norvégiára. Pal Jonson védelmi miniszter a szavazás után úgy nyilatkozott, hogy a felek közös érdeke, hogy a megállapodás mihamarabb hatályba lépjen; a kormány célja, hogy ez már augusztusban megtörténjen.


efovi o odstúpení USA od jadrovej dohody: EÚ sa to nepozdáva, má veké obavy

S vekými obavami vníma Európska únia (EÚ) krok Spojených tátov odstúpi od jadrovej dohody s Iránom. V nedenej diskusnej relácii V politike v televízii TA3 to uviedol podpredseda Európskej komisie pre Energetickú úniu Maro efovi.Upozornil na to, e dohoda bola zaloená na platnej rezolúcii Bezpenostnej rady."Pozeráme sa na to s vekými obavami a sme vo vemi intenzívnom kontakte so Spojenými tátmi," povedal efovi. "Pre EÚ táto dohoda platí," podotkol s tým, e tento postoj Únia potvrdila aj pre USA, priom k rovnakému záveru dospeli aj lídri na tvrtkovom summite EÚ a západného Balkánu v bulharskej Sofii.Podpredseda EK pre Energetickú úniu pripustil, e v súvislosti s jadrovou dohodou medzi Iránom a svetovými mocnosami je niekoko problematických bodov.Ako vak zdôraznil, je potrebné ich riei inými spôsobmi. Európska únia prisúbila pomoc Iránu: Záchrana jadrovej dohody Európska únia prisúbila pomoc Iránu: Záchrana jadrovej dohody efovi upozornil, e jadrová zmluva vznikala niekoko rokov a bola zaloená na rovnováhe -vzdanie sa jadrového programu výmenou za isté benefity, ako investície a rozvoj ekonomiky.Súasne varoval pred obnovením pretekov v jadrovom zbrojení na Blízkom východe. "Dohoda je taká citlivá a dôleitá, e je potrebné ju repektova," uviedol.Jadrová zmluva s Iránom mala poda neho slúi na budovanie dôverya súasne aj na presvedenie Iránu, e "aj inak sa dá". "Urite by sme dosiahli viac, ak by sme postupovali diplomaticky, a nie jednostranne," podotkol. efovi zárove upozornil, e obnovené sankcie voi Iránu prináajú okrem politických obáv aj obavy ekonomické, ktoré sa týkajú aj EÚ a firiem, ktoré jadrovú dohodu repektovali.Takéto spolonosti sú poda efovia teraz vlastne vystavené americkým sankciám, a preto Únia komunikuje nielen s nimi, ale aj so Spojenými tátmi."Je to predmetom vemi dôleitých diskusií," podotkol a upozornil, e sankcie neprispievajú ekonomickému rozvoju a vyvolávajú nervozitu. Podpredseda EK pre Energetickú úniu sa dotkol aj problematiky klimatických zmien. Únia poda neho urobila v oblasti opatrení proti klimatickým zmenám maximum."Zmena klímy sa dotýka kadého z nás v súasnosti,"uviedol. Zárove poukázal na to, e problematiku klimatických zmien a jej hrozieb je v súasnosti potrebné viac priblíi uom. Najlepím spôsobom je poda neho ilustrovanie nepriaznivých vplyvov klimatických zmien na zdravie loveka. efovi pripomenul, e EÚ proti klimatickým zmenám intenzívne bojuje,napríklad aj zavedením nových emisných tandardov, podporou elektromobilov a hbkovými reformami v energetike.Automobilový priemysel je akási vlajková lo Európy,je vak potrebné priaznivo nastavi prechod k novým tandardom tak, aby neutrpela zamestnanos, dodal efovi.


Atomerőmű-építési boom világszerte

Jelenleg világszerte mindössze kilenc cég vállal atomerőmű építést, így könnyen előfordulhat, hogy miközben számos ország tervezi új reaktorok beindítását, mire Magyarországon megszületik a döntés, nem lesz építési kapacitás. Kövesse az Indexet Facebookon is! A hazai energiaellátásban megkerülhetetlen a nukleáris erőmű, és ebben nincs is vita a szakemberek között. Sőt már abban sincs túl nagy nézeteltérés, hogy az atomenergiát a paksi blokkok üzemidejének meghosszabbítása után is igénybe kell venni. Abban azonban igen eltérők az álláspontok, hogy egy új erőmű, blokkok építését mikor kell elkezdeni. Ebben egy bár apróságnak tűnő, ám mégis igen lényeges kérdést is figyelembe kell venni. Aszódi Attila, a Budapesti Műszaki és Gazdaságtudományi Egyetem Nukleáris Technikai Intézetének igazgatója szerint ez a körülmény az építési kapacitások végessége. Sok az eszkimó, kevés a fóka Az atomerőmű-építési kapacitások pedig hamarosan szűkösnek bizonyulhatnak a világpiacon. Jelenleg ugyanis csak az Egyesült Államokban húsz reaktor építésének megkezdésére készülnek, ezenkívül Finnországban, Oroszországban, Franciaországban, Ukrajnában, Bulgáriában és - olasz támogatással - Szlovákiában is zajlanak ilyen jellegű előkészítő munkálatok. Sőt, a jelenleg ismert elképzelések szerint Lettország és Litvánia szintén fontolgatja egy atomerőmű felépítését. Ilyen mértékű fellendülésre még nem volt példa az elmúlt 15 évben - mutatott rá Aszódi. A rendkívüli műszaki szakértelmet kívánó beruházásokhoz pedig - egyebek mellett a világszerte tapasztalható mérnökhiány és a nagykomponensek (például a reaktortartályok és a gőzfejlesztők) speciális gyártási technológiája miatt is - nem lehet csak úgy a telefonkönyvből kinézni egy céget. Kilenc cég épít világszerte Jelenleg az amerikai General Electrics, a Westinghouse, a kanadai AECL, a francia-német Areva, a japán Hitachi, Toshiba, a Mitsubishi Heavy Industries és az orosz Atomsztrojtexport vállal ilyen jellegű megbízást, bár van olyan kínai és indiai vállalat is, amelyik beszállt az üzletbe, utóbbikat azonban saját országukon kívül egyelőre aligha bízzák meg kivitelezéssel - mondják a szakértők. (Az igények felfutására jellemző, hogy a vízenergia-szolgáltatás területén tevékenykedő francia Suez-csoport a napokban jelentette be, hogy fontolgatja egy atomerőmű építésének lehetőségét.) Mindezek eredőjeként lassan olyan helyzet alakul ki, amikor a vállalatok egyszerűen nem tudnak több atomerőmű kialakításába belekezdeni. Legalább öt év A piacon szereplő cégekről elmondható, hogy általában a japán cégek építenek a leggyorsabban. Ám még így sem szabad gyors projektekre gondolni, mivel nekik is közel öt évre van szükségük az első kapavágástól az üzembe helyezésig. Magyarország a boom szempontjából szerencsés helyzetben van, hiszen mire a műszaki, környezetvédelmi, gazdasági előtanulmányok alapján megszülethetnek a döntések, addigra gyűlik fel a most épülő harmadik generációs erőműveknél a megfelelő mennyiségű tapasztalat. Egyébként a jelenleg hozzáférhető blokktípusok között is elsősorban az úgynevezett nyomott vizes erőművek a meghatározók (második generációs nyomott vizes reaktorokkal szerelt blokkok működnek a paksi atomerőműben is), de az új atomerőművek piacán rendelkezésre állnak továbbfejlesztett biztonságú forraló vizes reaktorok is. Ezeket a tapasztalatokat figyelembe lehet venni egy új erőmű építőjének kiválasztása során. Kövesse az Indexet Facebookon is!


Magyarország kapta az EU-nak címzett meghívót az iráni atomlátogatásra

Az Európai Uniót is meghívta Irán, hogy látogasson el atomlétesítményeinek megtekintésére, és soros elnökként Magyarország kapta a közösségnek küldött levelet. Nem kapott azonban meghívást az iráni atomprogramot leginkább bíráló Egyesült Államok, pedig a látogatás felajánlásának valódi célja az atomtárgyalások elősegítése lehet. Az AP hírügynökség szerint Irán meghívta Oroszországot, Kínát, az Európai Uniót és szövetségeseit és néhány arab, illetve fejlődő ország képviselőjét, hogy tekintsék meg a nukleáris létesítményeit. Soros elnökként az Európai Uniónak címzett meghívót Magyarország kapta - közli a hírügynökség értesülése nyomán az amerikaiNPR rádió. A hírügynökség birtokába került levélben egy iráni vezető január 15-ét vagy 16-át javasolta a látogatás időpontjául, amelyre "magas rangú hivatalnokokat" várnának. Bár a levélben nem indokolták az időpontot, az csak néhány héttel előzi meg a hat nagyhatalommal folytatandó tárgyalásokat. Három éve, az iráni atomlétesítményeket vizsgáló legutóbbi nemzetközi küldöttség arra panaszkodott, hogy nem láttak semmi érdemlegeset, mivel nem engedték őket a lényeges helyszínekre, csak az ország központjába. A december 27-én keltezett levél ennél nagyobb ívű, mind a meghívottak körét, mind a látogatás célját tekintve. A Magyarországnak is elküldött meghívó négy bekezdésében azonban nem részletezik, mire gondolt az iráni vezetés azon túl, hogy meghívják őket az atomlétesítmények meglátogatására, és fizetik a költségeket. Teherán az ENSZ Biztonsági Tanácsának öt tagjával (az Egyesült Államok, Oroszország, Kína, Nagy-Britannia és Franciaország) és Németországgal találkozik január végén Isztambulban. Az AP szerint az országok előző találkozójának jószerével egyetlen eredménye ugyanis az volt, hogy megállapodtak egy újabb találkozóban. A meghívó előkészítheti a terepet a tárgyalásoknak, bár a legnagyobb kritikus, az Egyesült Államok nincs a meghívottak között. Kína és Oroszország megértőbb Irán atomprogramjával szemben, Franciaország és Nagy-Britannia pedig hajlandó volt kompromisszumokra az Irán elleni szankciókban. Az Egyesült Államok és szövetségesei azzal gyanúsítják Iránt, hogy fegyverek gyártásához dúsít uránt, s ehhez állít fel reaktorokat. A perzsa állam ráadásul nem hajlandó együttműködni az ENSZ atomenergia-ügynökségével, miközben folytatta az atomprogramot.


Krajiny EÚ majú právo na vlastný energetický mix, hovorí Pellegrini po stretnutí s Kurzom

Jadrová energia hrá poda premiéra dôleitú úlohu. PRAHA. lenské táty Európskej únie majú ma právo na vlastný energetický mix a technologickú neutralitu a malo by by repektované rozhodnutie kadého tátu, akým spôsobom bude vyrába elektrickú energiu. Po stretnutí predsedov vlád krajín V4 so staronovým rakúskym kancelárom Sebastianom Kurzom v budove Národného múzea v Prahe to vo tvrtok vyhlásil slovenský premiérPeter Pellegrini(Smer). Na spolonej tlaovej konferencii s eským premiéromAndrejom Babiom, maarským premiéromViktorom Orbánom, predsedom poskej vlády Mateuszom Morawieckým a rakúskym kancelárom Pellegrini Kurza a rakúskych obanov uistil, e dostavba jadrovej elektrárne Mochovce prebieha v zmysle vetkých predpisov a e je v maximálnej miere zvyovaná bezpenos celého atómového zariadenia. "Slovenská republika bude pokraova v dobudovaní tohto zdroja, pretoe Slovensko si chce splni svoj záväzok a do roku 2050 ma uhlíkovo neutrálnu ekonomiku," uviedol Pellegrini s tým, e jadrová energia pre Slovensko hrá dôleitú úlohu. Lídri 28 lenských krajín EÚ sa v decembri 2019 zhodli na stanovení ciea dosiahnu uhlíkovú neutralitu do roku 2050, avak voi dohode sa ohradilo Posko, ktoré tento cie odmietlo implementova. Hlavnými témami rokovaní premiérov V4 s rakúskym kancelárom boli aktuálne európske otázky, napríklad viacroný finanný rámec po roku 2020, sociálna agenda i situácia okolo blíiaceho sa brexitu, teda vystúpenia Británie z EÚ naplánovaného na 31. januára. Slovenský premiér uviedol, e stretnutie premiérov krajín V4 s rakúskym kancelárom potvrdzuje výnimonú blízkos týchto krajín. K priebehu tvrtkovej debaty povedal, e na väinu otázok nali partneri spolonú re a majú spoloné názory. Okrem prístupu k rieeniu klimatických otázok partneri diskutovali aj o téme nelegálnej migrácie. Pellegrini uviedol, e krajiny V4 a Rakúsko majú jednotný postoj v otázke migrácie. Povedal, e sa s partnermi zhodli, aby EÚ zaala podmieova poskytovanie medzinárodnej a rozvojovej pomoci krajinám, z ktorých pochádzajú migranti, a aby voi krajinám, ktoré nebudú ochotné prevzia spä nelegálnych migrantov z Únie, boli pouité urité sankné mechanizmy, ktoré pozastavia alebo obmedzia túto pomoc. "V krajinách EÚ sú stále desatisíce nelegálnych migrantov," dodal s tým, e na ich návrat je potrebná súinnos týchto krajín. Pätica tátnikov si ete pred rokovaním uctila spolone pred budovou praského Národného múzea na Václavskom námestí pamiatku tudenta histórie Jana Palacha na mieste, kde sa pred 51 rokmi polial horavinou a podpálil.


Babi po stretnutí s prezidentom USA neetril detailami: Takýto je Trump v skutonosti

Rokovanie eského premiéra Andreja Babia s americkým prezidentom Donaldom Trumpom bolo konkrétne, prezident USA má na esko skvelé spomienky. Babi to vo tvrtok povedal po ukonení rozhovorov v Bielom dome na besede s eskými novinármi. Premiér pozval Trumpovu dcéru Ivanku na návtevu Prahy a zopakoval aj pozvanie prezidenta Miloa Zemana adresované Trumpovi.Výslovný súhlas ale poda Babia nezaznel.Trump je poda Babia príjemný spoloník a má skvelé spomienky na eskoslovensko, ktoré navtívil v roku 1990."Dlho sme hovorili s manelkami, o deoch, bolo to vemi neformálne. Moja pani bola nadená, Trump hovorí normálne, na ni sa nehrá,"povedal Babi. "Najdôleitejie bolo nadviazanie vzahu, Trump o esku hovorí skvele," kontatoval. Fotogaléria11fotiek v galérii Babi zopakoval pozvanie na návtevu eskej republiky, ktoré Trumpovi adresoval Milo Zeman. Premiér v tejto súvislosti navrhol, aby Prahu navtívila prezidentova dcéra Ivanka, ktorá by sa mohla v eskej metropole zúastni na medzinárodnej obchodnej konferencii. Trump poda Babia k rokovaniu v Bielom dome svoju dcéru prizval, Babi mal monos sa s ou osobne zoznámi.Trump poda Babia hovoril o esku pozitívne, ale nepovedal, e by priiel. Babi sa stretol s Trumpom: Pozrite sa na outfity ich maneliek, ve to hne bije do oí! Babi sa stretol s Trumpom: Pozrite sa na outfity ich maneliek, ve to hne bije do oí! esko-americké vzahy majú poda Babia veký potenciál, zlepujú sa a obchodný obrat stúpa. V Bielom dome sa poda Babia debatovalo o kybernetických hrozbách, o energetike a plynovodoch. Krátko sa tátnici zaoberali projektom modernizácie eských jadrových elektrární, nákupom viacúelových vrtuníkov pre eskú armádu a prípadným dovozom amerického skvapalneného plynu. Témou rokovaní v Bielom dome boli tie záväzky eskej republiky voi NATO."Prebrali sme vetky témy, veké téma bola Sýria,"poznamenal premiér. Poukázal pritom na dôleitos rieenia problému miliónov uteencov. O odchode amerických vojakov z Afganistanu sa vo tvrtok poda Babia v Bielom dome nehovorilo. Babi sa u Trumpa zasadzoval, e USA by nemali zavádza clo na dovoz európskych automobilov, ím Biely dom hrozí. To by pokodilo eskú ekonomiku, upozornil premiér, a preto poda svojich slov apeloval, aby USA a EÚ "nali rieenie výhodné pre obe strany" a aby nedolo k stretu medzi USA a EÚ s dopadom na R.Prezident Trump si vraj saoval, e z rokovania s EÚ "nemá dobrý pocit".Pokrok naopak zaznamenal v obchodnom rokovaní s ínou.Na problémy migrácie majú Babi a Trump rovnaký názor. Toto sa nepodarilo ani Kiskovi: Pellegrini by sa mal stretnú s Trumpom v Bielom dome Toto sa nepodarilo ani Kiskovi: Pellegrini by sa mal stretnú s Trumpom v Bielom dome Pri rokovaní delegácií bola americká strana zastúpená na vysokej úrovni, vyplynulo z Babiových informácií. Okrem Trumpa s eskou delegáciou rokovali viceprezident Mike Pence, minister zahraniia Mike Pompeo, hlavný bezpenostný poradca John Bolton, minister energetiky Rick Perry a poradcovia Bieleho domu pre kybernetickú bezpenos a obchod. To poda Babia svedí o význame, aký sa prikladá spolupráci s R. Babia vo Washingtone sprevádzajú podpredseda vládnej Rady pre výskum, vývoj a inovácie Karel Havlíek, námestník ministra zahraniia Martin Povejil a námestník ministra obrany Jakub Landovský.


Írán vyveze většinu obohaceného uranu do Ruska

Írán v příštích dnech vyveze většinu svých zásob obohaceného uranu do Ruska. Podle agentury Reuters to v sobotu oznámil šéf íránského jaderného programu Alí Akbar Sálehí. Zpráva přichází v době, kdy se Teherán snaží urychleně realizovat dohodu o svém jaderném programu, kterou uzavřel v létě se šesti mocnostmi. Výměnou za značné ústupky a rozsáhlou kontrolu jaderných provozů má mezinárodní společenství zrušit sankce, kterýmTeheránčelí kvůli svému spornému jadernému programu. Dohoda zavazujeÍrán, aby jaderný program omezil. Íránci měli podleSpojených státůzačít s omezováním provozu 18. října, a to v továrně na obohacování uranu v Natanzu, v podzemním provozu Fordo a také v Aráku, kde budují těžkovodní reaktor. Odstavování centrifug v Natanzu může trvat i několik měsíců. Podle ujednání završeného v červenci musí Írán také snížit zásoby obohaceného uranu na zhruba 300 kilogramů, nainstalovat monitorovací systémy ve svých uranových dolech a spolupracovat s Mezinárodní agenturou pro atomovou energii (MAAE). KOMENTÁŘ DNE: Lyžařské Nagano-  Nedá se nic dělat, dnešní komentář musí být sportovní, protože jedna mladá dáma přepsala lyžařské dějiny země.Čtěte zde >> "V příštích dnech bude kolem devíti tun íránského obohaceného uranu vyvezeno do Ruska," oznámil podle agentury IRNA Sálih. Reuters poznamenal, že je to zhruba množství, které musí Teherán vyvézt, aby své zásoby snížil na úroveň, kterou požaduje dohoda. Podle dřívějších informací by se nicméně Írán měl zbavit zhruba 12 tun obohaceného uranu. Íránské vedení ve středu oznámilo, že pracuje na úplném splnění požadavků dohody v příštích dvou až třech týdnech. Uvedlo to den poté, co MAAE formálně uzavřela vyšetřování obvinění, že Írán v minulosti pracoval na výrobě jaderné zbraně. Šéf MAAE Jukija Amano ve středu řekl, že Írán podle všeho provádí přípravné kroky k naplnění dohody opravdu velmi rychle. V této souvislosti poznamenal, že "není nemožné", že by ke zrušení sankcí mohlo dojít už v lednu.


Áder János aláírta a paksi atomerőmű bővítését

Áder János köztársasági elnök aláírta a paksi atomerőmű bővítéséről szóló törvényt. Az államfő közölte: a törvény alkotmányos szempontból nem kifogásolható, visszaküldésének egyetlen feltétele sem adott. Áder János egyes pártok indítványára figyelemmel megvizsgálta a törvény népszavazásra bocsáthatóságának kérdését is. Megállapította, hogy az alaptörvény alapján nem lehet népszavazást tartani nemzetközi szerződésből eredő kötelezettségről. Ilyen kezdeményezést Magyarország egyetlen polgára, így maga az államfő sem tehet - tudatta.
MTI


Slováci, nenakupujte jódové tablety. Je to nebezpené a zbytoné

Záujem o jód prudko vzrástol na konci februára, ke z lekární na istý as zmizli jódové tablety. udia ich vykúpili pod vplyvom ruskej hrozby s aktiváciou jadrových zbraní v súvislosti s vojnou na Ukrajine. Nákupy jódu napríklad na webe MojaLekáre.sk po tejto správe vzrástli dvadsanádobne. Záujem síce po dvoch týdoch opadol, no napriek tomu zákazníci aktuálne nakupujú stále dvojnásobne viac prípravkov sjódom ako na zaiatku tohtoroka. Prevencia jódom proti radiácii je nebezpená hlavne pre deti a nenarodené bábätká, neiaduce úinky môu ohrozi tie udí sporuchou títnej azy a tých, ktorí by pouívali jodid draselný opakovane a uili by vyie dávky, ako sú odporúané. Jód (jodid draselný) ako ochrana proti radiácii sa úelovo pouíva iba do uritého okruhu km od miesta výbuchu jadrového neastia, a to vpriebehu pár hodín pred a do pribline 24hodín po jadrovom výbuchu. Odporúanie, kedy nasadi jódové tablety a ich dávkovanie udom vzasiahnutých oblastiach, riadi centrálna odborná autorita. Pre ostatných je preventívne uívanie bez odporúania tátnej autority alebo lekárne nebezpené. Jódové tablety sa na liebu podávajú iba pacientom sdiagnostikovanou poruchou títnej azy na základe predpisu lekára. Odporúaná denná dávka jódu je 150mikrogramov. Rozhodne nie je vhodné ju prekraova. Nadbytok jódu môe vies kpatologicky zvýenej innosti títnej azy, ku tzv. hypertyreóze. Tá sa prejavuje teplou spotenou koou, vypadávaním vlasov, zvýenou únavou, chudnutím, trasom, nepokojom, úzkosou a poruchami innosti srdca, hovorí Mgr. Pavla Horáková, ktorá má vspomínanej internetovej lekárni na starosti poradenskú slubu pre pacientov. Dodáva, e prevencia pred radiáciou nemá zmysel. Jediná ochrana je správny bunker sfunknou istikou vzduchu a vody, dodáva. Nae telo vak urité mnostvo jódu potrebuje, ako teda jód bezpene získa? Jód je zastúpený vmnohých potravinách, ktoré bene konzumujeme: vrybách, morských plodoch a morských riasach, tie vmäse a mlieku vone chovaného dobytka. Pridáva sa do kuchynskej soli, preto sa odporúa kupova výlune jodidovanúso.


Francúzsko: Kaddáfí pricestoval do Paría, obe krajiny podpisujú veké kontrakty

Parí 10. decembra (TASR) - Líbyjský vodca Muammar Kaddáfí pricestoval dnes na pädovú návtevu Francúzska. Tá vyvolala nevôu nielen v radoch opozície, ... Parí 10. decembra (TASR) - Líbyjský vodca Muammar Kaddáfí pricestoval dnes na pädovú návtevu Francúzska. Tá vyvolala nevôu nielen v radoch opozície, ale aj vlády prezidenta Nicolasa Sarkozyho. Minister zahraniných vecí Bernard Kouchner a jeho tátna tajomníka pre udské práva Rama Yadeová pozvanie Kaddáfího ostro kritizovali.SkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamouSkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamou Sarkozy prijal najvyieho líbyjského predstavitea v Elyzejskom paláci hne po prílete. Následne oznámil, e obe krajiny podpisujú obchodné kontrakty za asi desa miliárd eur (332 mld. Sk). Patrí k ním nákup francúzskeho civilného jadrového reaktora pre závod na odsoovanie vody. Proti prvej ceste Kaddáfího do Paría za 34 rokov je poda prieskumu pre asopis Paris Match 61 percent Francúzov. Kouchner pripomenul, e prílet líbyjského vodcu pripadol práve na Medzinárodný de udských práv. Kadý aktivista si spomína, e Kaddáfí udské práva "profesionálne" poruoval, napísal Kouchner pre denník La Croix. Nesmie sa zabudnú na utrpenie jeho obetí, dodal spoluzakladate organizácie Lekári bez hraníc. Kaddáfí cez víkend popri summite EÚ-Afrika v Lisabone vyjadril pochopenie pre terorizmus, kvôli ktorého podpore bola Líbya dlhé roky izolovaná. "Vemoci poruujú medzinárodné právo. Potom sa nemono udova, e slabí siahajú po terorizme," uviedol. Yadeovú si po ostrej kritike predvolali predpoludním do prezidentskej kancelárie. "Kaddáfí musí pochopi, e naa krajina nie je rohokou, na ktorej si môe vodca tátu, i u terorista alebo nie, otrie z nôh krv svojich zloinov," vyhlásila v rozhovore pre dnené vydanie novín Le Parisien. Kaddáfí a Sarkozy podpísali u v júli v Líbyi dohody o dodávkach nukleárnej technológie a vojenského vybavenia. Sarkozy vtedy cestoval do Tripolisu po prepustení osem rokov Líbyou zadriavaných bulharských zdravotných sestier. Tie dnes kvôli Kaddáfího návteve odriekli návtevu Paría. Informovali o tom agentúry DPA a AP.


Atomerőműveket kell építeni a Marsra

Kövesse az Indexet Facebookon is! A nap is fontos energiaforrás az űrben, de ha hosszabb ideig ott élő embereket kell ellátni, ennél többre lesz szükség. A NASA szerint a nukleáris energiának lesz kulcsfontosságú szerepe a Mars kolonizálásában. A napelemeket azért vetették el, mert odaát még nagyobb kihívás lenne az éjszakai energiatárolás, mint itt a Földön, hiszen akkor még több berendezést kéne odaszállítani, a gyakori porviharok miatt pedig rendszeresen takarítani kéne a paneleket. Persze nem valami Paks 2 léptékű gigaberuházást kell elképzelni, hanem miniatűr reaktorokat, amelyek éppen csak a legalapvetőbb feladatok ellátására elegendő energiát termelik meg. A Kilopower projekt reaktorai 1-10 kilowatt elektromos áramot állítanak elő tíz vagy több éven át folyamatosan. Egy tipikus amerikai háztartás energiaigénye 5 kilowatt, tehát a Marson több ilyen minierőműre lesz szükség, még ha igyekeznek is odafigyelni a fogyasztásra. Az erőmű prototípusának szilárd 235-ös urán magja van, nagyjából akkora, mint egy tekercsnyi papír kéztörlő. A reaktor hőjét nagy hatásfokú Stirling-motorokkal alakítanák árammá. A Kilopower reaktorokat Nevada államban fogják tesztelni, hogy elég biztonságosak és megbízhatók-e a marsi telepítéshez. Az még a nagy kérdés, hogy vajon teljes vészleállást és rendszerhibákat is kipróbálnak-e a minireaktorral, pedig jó lenne elkerülni egy fukusimaihoz hasonló incidenst. 5 könyvTöbb mint 600 meghökkentő, érdekes és tanulságos történet! Kövesse az Indexet Facebookon is!


Polska może mieć broń atomową. Politycy ujawniają kulisy negocjacji. "Jesteśmy gotowi"

Taktyczna broń jądrowa może trafić na wyposażenie Wojska Polskiego. Szansy takiej nie wykluczył prezydent Andrzej Duda (50 l.), przyznając, że prowadzono już w tej sprawie rozmowy z Amerykanami. Politycy partii rządzącej potwierdzają, iż Polska zgłosiła swój akces do programu i są pełni nadziei. — To pozwoliłoby nam wstąpić do elitarnego klubu państw — ocenia w rozmowie z "Faktem" poseł Michał Jach (71 l.), przewodniczący komisji obrony narodowej. Straszący coraz częściej użyciem taktycznej broni jądrowej Władimir Putin (70 l.) doczekał się odpowiedzi. Udzielił mu jej prezydentAndrzej DUda, jasno dając do zrozumienia, że Polska też może wejść w posiadanie ładunków nuklearnych. Rąbka tajemnicy na temat polskich planów atomowych prezydent Duda uchylił w wywiadzie, jakiego udzielił "Gazecie Polskiej Codziennie". Wyjawił, że Polska ma szansę starać się o pozyskanie broni atomowej i rozmieszczenie jej na naszym terytorium. — Zawsze jest potencjalna możliwość udziału w Nuclear Sharing. Rozmawialiśmy z amerykańskimi przywódcami o tym, czy Stany Zjednoczone rozważają taką możliwość. Temat jest otwarty – powiedział prezydent Duda. Program, o którym mówił prezydent, to amerykańska oferta wypożyczania taktycznej broni nuklearnej strategicznym sojusznikom. Powstał on w latach 50. XX wieku, a do dziś w Europie amerykańskimi głowicami dysponują: Niemcy, Francja, Włochy oraz Belgia i Holandia. Mogą ich użyć w razie wybuchu wojny i każdorazowo za zgodą rządu USA. Polska od lat interesowała się tym programem, a najbliżej włączenia się do niego była w 2020 roku, kiedy w Niemczech toczyła się dyskusja, aby zrezygnować posiadania amerykańskich głowic jądrowych. Ówczesna ambasador USA w Polsce, Georgette Mosbacher (75 l.) jasno dała do zrozumienia, że jeśli Niemcy zrezygnują, to w ich miejsce mogłaby wejść Polska. Podobne dyskusje toczyć miały się również wiele lat wcześniej. — Mogę powiedzieć, że nawet w debacie publicznej 10 lat temu ten temat się pojawiał. To było związane z tym, że w Niemczech z jednej strony było takie lobby przeciwne tej amerykańskiej broni jądrowej na terytorium Niemiec. A z drugiej strony była ta kwestia, że niemieckie samoloty, które to przenoszą, zaczęły być przestarzałe. I wtedy pojawił się wątek, czy Polska nie byłaby państwem zainteresowanym – przypomniał w programie "Fakt Live" Tomasz Siemoniak (55 l.), były minister obrony narodowej. Dziś, kiedy zagrożenie ze strony coraz bardziej agresywnej Rosji rośnie, politycy partii rządzącej nie mają wątpliwości, że umieszczenie w Polsce broni jądrowej, poprawiłoby nasze bezpieczeństwo. Przyznał to poseł Michał Jach z PiS, stojący na czele sejmowej komisji obrony narodowej. — Polska powinna interesować się uczestnictwem w tym programie. Jest to program pokojowy, ale też program, który zdecydowanie wzmacnia potencjał odstraszający Rzeczypospolitej. Polska, gdyby otrzymała ze Stanów Zjednoczonych taką propozycję, bo o tym decyduje rząd Stanów Zjednoczonych, to uważam, że powinna z tego skorzystać. To pozwoliłoby nam wstąpić do elitarnego klubu państw, które swoją pozycją w Sojuszu, a także potencjałem odstraszającym, odgrywają istotną rolę stabilizującą sytuację w regionie – wyjaśnia w rozmowie z "Faktem poseł Jach. Polityk podkreśla też, że Polska jest gotowa do przyjęcia taktycznych głowic jądrowych, bowiem dysponuje odpowiednimi samolotami, które po pewnych przeróbkach mogłyby przenosić takie pociski. I chodzi mu nie o olbrzymie i budzące respekt bombowce B-52, które stacjonują między innymi w Wielkiej Brytanii, ale o myśliwce F-16. — Mamy samoloty, które tylko trzeba by zmodernizować do odpowiedniego poziomu. A nasi piloci są świetni, to bardzo szybko by opanowali tę technikę – mówi Michał Jach. Przedstawiciele opozycji przychylnie odnoszą się do pomysłu rozmów ze Stanami Zjednoczonymi na ten temat, jednak podkreślają, że w całym programie Nuclear Sharing ważne jest przede wszystkim odstraszanie potencjalnego przeciwnika. — Na pewno państwo, które nawet ma cudzą broń jądrową, sojusznika i przyjaciela, czuje się bezpieczniejsze, bo wiadomo, że zaatakowanie tego państwa, czy zaatakowanie baz z tą bronią taktyczną będzie powodowało reakcję. Z tego punktu widzenia ja uważam, że warto o tym z Amerykanami rozmawiać, bo prędzej czy później przyjdzie czas na wnioski po tym, co się dzieje na wschodzie – ocenia poseł Tomasz Siemoniak. Jednocześnie zaznacza, że rozmowy na temat broni jądrowej są na tyle delikatne, iż powinny być toczone w zaciszu gabinetów. I ostrzega, że polska aktywność w pozyskiwaniu broni jądrowej może spowodować reakcję Rosji, z czym już trzeba się liczyć. — Rosja jest państwem jądrowym, szantażującym bronią jądrową i wszelkie ruchy dotyczące nuklearnego potencjału Stanów Zjednoczonych, przybliżające ten potencjał do granic Rosji mogą wywołać jakieś konsekwencje. Musimy patrzeć na sprawę szeroko – mówi Tomasz Siemoniak. Szokujące plotki na temat Putina i jego domniemanej kochanki. W Rosji aż huczy Wojska USA i Korei Płd. wystrzeliły pociski. To reakcja na test rakietowy Kim Dzong Una Groźby jądrowe coraz bardziej realne? Generałowie tłumaczą, w co gra Putin


Irán Amerianom: Uniesli ste náho jadrového vedca

Irán si dnes povolal vajiarskeho vevyslanca v Teheráne a odovzdal mu dokumenty, poda ktorých Spojené táty uniesli iránskeho jadrového vedca. TEHERÁN. Informovala o tom iránska spravodajská agentúra. Irán nemá so Spojenými tátmi diplomatické vzahy a o americké záleitosti v krajine sa stará vajiarska ambasáda. Výskumník ahrám Amírí zmizol poas púte do Saudskej Arábie a Teherán obvinil Rijád z toho, e ho vydal Amerianom. Saudská Arábia to odmietla.SkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamouSkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamou Iránska tátna televízia v pondelok uverejnila nahrávku mua, o ktorom tvrdila, e to je Amírí. Mu na videu tvrdil, e ho uniesli do Spojených tátov, kde ho muili. Irán dnes zárove vyhlásil, e nevymení troch amerických väzov za nezvestného nukleárneho vedca. Hovorca ministerstva zahraniných vecí povedal, e Irán "nezvykne vymiea udí, ktorých súd stále prebieha" a odmietol tvrdenia, e ivoty troch Amerianov sú závislé od ivota vedca. "Tieto dva prípady sú neporovnatené," uviedol. "Irán na oslobodenie Amírího vyuije právne prostriedky." Hlavné mocnosti zastúpené v Bezpenostnej rade OSN sa dnes dohodli na nových sankciách proti Iránu práve pre jeho sporný jadrový program. Dohoda sa týka zoznamu nových iránskych spoloností a osôb, ktoré budú na iernej listine v rámci tvrtého kola sankcií. Informovala o tom dnes agentúra Reuters s odvolaním sa na nemenovaného západného diplomata, poda ktorého by k hlasovaniu o návrhu rezolúcie mohlo dôjs ete v priebehu dneka. Poda oakávania by za rezolúciu malo hlasova 12 z 15 lenov BR OSN, vrátane piatich stálych, ktorí majú právo veta. Neoakáva sa podpora Turecka, Brazílie a Libanonu. Návrh rezolúcie je výsledkom niekokomesaných rokovaní medzi USA, Britániou, Francúzskom, Nemeckom, ínou a Ruskom. K tvrdím krokom proti Iránu mali pritom výhrady Rusko a ína. Návrh rezolúcie vyzýva na opatrenia proti novým iránskym bankám v zahranií, pokia dôjde k podozreniu z ich napojenia na iránsky jadrový alebo raketový program. Zvýená pozornos sa má vzahova aj na transakcie iných iránskych finanných ústavov, vrátane centrálnej banky. Nové opatrenia zárove rozirujú zbraové embargo OSN proti Teheránu. Americký minister obrany Robert Gates dnes v Londýne vyjadril presvedenie, e OSN tento týde schváli nové sankcie proti Iránu. Uviedol, e to vytvorí právny základ pre USA, Európsku úniu a iné krajiny presadzova ete prísnejie opatrenia. Gates, ako aj jeho britský rezortný partner Liam Fox kontatovali, e stále existuje as na zastavenie Iránu od získania jadrovej bomby. Po stretnutí s americkým ministrom Fox varoval, e iránska jadrová zbra by spustila na Blízkom východe preteky v zbrojení. Ruský diplomatický zdroj dnes potvrdil dohodu o nových sankciách voi Teheránu. "Návrh o sankciách proti Iránu bol kompletne odsúhlasený," uviedol predstavite. Irán v prípade nových sankcií nebude viac rokova ISTAMBUL. Irán nie je ochotný na alie rokovania o svojom jadrovom programe, ak na neho Bezpenostná rada OSN uvalí nové sankcie, vyhlásil dnes iránsky prezident Mahmúd Ahmadíneád. Zárove vyzval Západ, aby prijal iránsko-turecko-brazílsku dohodu o jadrovom palive, pretoe to je "anca, ktorá sa u nebude opakova". Iránsky prezident to povedal na regionálnej konferencii v tureckom Istanbule a svoje slová adresoval medzinárodnému spoloenstvu, ktoré sa na pôde bezpenostnej rady chystá v stredu na prijatie prísnejích sankcií voi Teheránu. Ahmadíneád tie varoval Rusko pred schválením nových sankcií slovami, aby sa "nepridalo do radov naich nepriateov". Bezpenostná rada OSN bude hlasova o rezolúcii zavádzajúcej nové sankcie voi Iránu v stredu o 10.00 h newyorského asu (16.00 h SEL). (tasr)


Betörtek a brit követségre Teheránban

Kövesse az Indexet Facebookon is! Kapcsolódók (5) Kedd estére véget ért az a brit-ellenes tüntetés, amelynek résztvevői betörtek a teheráni brit követség épületébe. A német kormány szerint egy német iskola is megrongálódott a követségi alkalmazottak elszállásolására szolgáló épület közelében, Teherán északi részében. Az esti órákban mindkét helyszínt elhagyták a tüntetők - jelentette az IRNA iráni hírügynökség. A beszámolók által militáns diákokként jellemzett tüntetők letépték és elégették a brit zászlót, és Iránét húzták fel a helyére. Az iráni állami tévében élőben közvetítették, amint a tüntetők kövekkel törik be a követség ablakait – írja a BBC. A tüntetők összecsaptak a rohamrendőrökkel, és azt kiabálták, hogy Halál Angliára, és hogy a brit követséget meg kell szerezni. Egy tüntető II. Erzsébet királynő bekeretezett képével integetett. Több tüntetőt a követség kapujáról próbáltak meg leszedni a rendőrök. A biztonsági erők könnygázt is bevetettek, mindkét oldalon lettek sebesültek. A hivatalos iráni hírügynökségszerintközel ötven diáknak sikerült bejutnia az épületbe, a rendőrség pedig vízágyút vetett be, hogy megakadályozza további tüntetők bejutását. Egy másik iráni hírügynökségképeinlátható, hogy a tüntetők transzparensein olyan feliratok voltak láthatóak, mint "BBC ne hazudj", "Az angol kormány az igazi terorrista" vagy "Fenyegetésre fenyegetéssel fogunk válaszolni". A Reuters szerint a rendőrség szabadon bocsátotta azt a hat brit követségi dolgozót, akiket korábban a tüntetők ejtettek foglyul. Londonban közölték, hogy folyamatban van az egészségi állapotuk ellenőrzése, valamint a brit külügyminisztérium óvatos magatartást tanácsolt az Iránban tartózkodó briteknek, azazlehetőleg ne mutatkozzanak közterületen, ne hívják fel magukra a figyelmet, és figyeljék a brit külügyminisztérium további tanácsait. A tüntetők azért háborodtak fel, mert az Egyesült Királyság kincstára a Irán nukleáris programjának finanszírozása vádjával iráni bankok elleni szankciókat vezetett be. Teherán, mely szerint nukleáris programja békés célú, válaszul a diplomáciai kapcsolatok szűkítésével reagált. Egy éve ezen a napon ölték meg Majid Shahriari iráni atomtudóst, akit Teheránban az atomprogram mártírjának tartanak. Néhány tüntető az ő képeit viszi. Shahriari merénylet áldozata lett:motorosok bombát ragasztottak a járművének az ajtajára, és ahogy elhajtottak, élesítették. Ugyanezzel a módszerrel próbálták meggyilkolni a szintén atomtudós Fereidoun Abbasi Davanit, aki viszont túlélte a támadást, és néhány hónappal később kinevezték az iráni atomprogram vezetőjének. Irán a Moszadot vádolta a támadásokkal, de Teheránban széleskörű megegyezés van arról, hogy a háttérből az Egyesült Királyság mozgatja a szálakat. A teheráni események máris megmutatták a hatásukat az olajpiacon: az olaj hordója 2 dollárral drágult. Irán ezzel napi 5 millió dollárt bukik. Az 1979-es forradalom után közel 10 évvel London és Teherán visszaállította a diplomáciai kapcsolatokat. 1989-ben Irán megszakította a diplomáciai kapcsolatokat, miután Khomeini ajatollah fatvát, azaz halálos ítéletet hirdetett Salman Rushdie ellen istenkáromlásért. 1990-re részlegesen helyreállították a kötelékeket, 1999-ben pedig nagyköveti szintre emelték. 2001-ben Jack Straw, brit külügyminiszter látogatást tett Iránban. 2007 márciusában iráni erők elfogták a királyi tengerészet nyolc tisztjét és hét matrózát egy Irak és Irán határán tartott őrjáratuk alatt, mondván, hogy iráni felségvizekre hatoltak be. A következő hónapban elengedték őket. 2009 júniusában az Egyesült Királyság kincstára befagyasztotta Irán közel 1 millió £ értékű pénzeszközeit a nukleáris programjuk elleni pénzügyi lépésként. Ezután Irán és az Egyesült Királyság is kiutasított két-két diplomatát. Még ugyanebben a hónapban Irán megvádolta a briteket az Iránban kialakult választások utáni nyugtalanság kitörésében való részvételért. 2011 novemberében az Egyesült Királyság újfajta pénzügyi szankciókat vezetett be Irán ellen, és ez vezethetett a mostani felkeléshez. Kövesse az Indexet Facebookon is!


O nie! Mleko z piersi japońskich matek radioaktywne

Zbadano mleko z piersi japońskich matek. W czterech na dziewięć wykryto radioaktywny jod Jak podał "Daily Telegraph"Japoniabada skutki awarii atomowej w elektrowni atomowej Fukushima. Dlatego też pobrano próbki mleka od kilku japońskich matek.Okazało się, że w mleku czterech z dziewięciu kobiet mieszkających na północny wschód odTokioznaleziono niewielką na szczęście ilość radioaktywnego jodu. Mleko matki 8-miesięcznego dziecka miało najwyższy poziom skażenia czyli 36,3 bekereli na kilogram mleka. Na szczęście nie jest to dużo, bo bezpieczny dla niemowląt poziom radiacji w wodzie to 100 bekereli na kilogram. Rząd Japonii będzie przeprowadzał śledztwo w tej sprawie.>>>> Kłamali! Japonia skażona jak Czarnobyl!


Greenpeace: żywność z okolic Czarnobyla ciągle napromieniowana

Organizacja ochrony środowiska Greenpeace podała w raporcie, że ćwierć wieku po katastrofie w elektrowni atomowej w Czarnobylu setki tysięcy Ukraińców w dalszym ciągu spożywają napromieniowaną żywność. Według organizacji w próbkach mleka,jagód, ziemniaków i warzyw korzeniowych pochodzących z dwóch ukraińskich obwodów wykryto wysoki stopień skażenia promieniotwórczym izotopem cezu-137, pochodzącym jeszcze z 1986 roku. Obwody te znajdują się w północno-zachodniej części Ukrainy, poza tak zwaną "zoną" wokół elektrowni. Ekspert Greenpeace Iryna Labunska skrytykowała władze za zaprzestanie przed dwoma laty badania napromieniowania żywności w tych regionach. Próbki pobrano w obwodach rówieńskim i żytomierskim, które przed 25 laty znajdowały się na drodze radioaktywnej chmury z Czarnobyla. W jednej z wiosek niedaleko Równego próbki mleka wykazały skażenie 16-krotnie przewyższające dopuszczalny poziom. W grzybach i jagodach poziom napromieniowania był czterokrotnie wyższy od dopuszczalnego. Jak podano w raporcie, choć większość mleka jest spożywana w rejonie, w którym jest ono produkowane, jagody i grzyby stanowią większe niebezpieczeństwo, gdyż są sprzedawane nawet na odległych rynkach. Katastrofa elektrowni jądrowej w Czarnobylu wydarzyła się 26 kwietnia 1986 roku. Doszło do niej w wyniku wybuchu reaktora jądrowego bloku nr 4. Była to największa katastrofa w historii energetyki jądrowej i jedna z największych katastrof przemysłowych XX wieku. W wyniku awarii skażeniu promieniotwórczemu uległ obszar prawie 150 tysięcy km kw. na pograniczu Białorusi, Ukrainy i Rosji, a wyemitowana z uszkodzonego reaktora chmura radioaktywna rozprzestrzeniła się po całej Europie. W efekcie skażenia ewakuowano i przesiedlono ponad 350 tysięcy osób.


Tűz volt egy orosz nukleáris kutatóintézetben

Tűz volt egy moszkvai nukleáris kutatóközpontban kedd este, de gyorsan eloltották és senki sem sérült meg. A tűz a Kurcsatov Intézet háromemeletes irodaépületének egyik helyiségében keletkezett este fél kilenckor (közép-európai szerint fél hétkor), de a kirobogó húsz tűzoltócsapat fél óra alatt eloltotta - jelentette az Interfax. Az orosz főváros északnyugati peremén lévő intézet egy kutatási célokat szolgáló atomreaktort üzemeltet.


Czarnobyl. Na skażonych terenach Ukraina chce zbudować gigantyczną farmę solarną

Czarnobyl znów może produkować energię. Władze planują zbudować na terenach skażonych po katastrofie elektrowni atomowej gigantyczną farmę solarną - informuje Bloomberg. Wykorzystać do tego chce linie przesyłowe pozostałe po elektrowni atomowej. Zainteresowane projektem są firmy z USA i Kanady. Czarnobyl znów może produkować energię. Władze planują zbudować na terenach skażonych po katastrofie elektrowni atomowej gigantyczną farmę solarną – informuje Bloomberg. Wykorzystać do tego chcą linie przesyłowe pozostałe po elektrowni atomowej. Zainteresowane projektem są firmy z USA i Kanady.26 kwietnia 1986 roku. Około 110 km od Kijowa i 18 km od miasta Czarnobyl wybucha reaktor jądrowy w bloku numer cztery. Dochodzi do gigantycznego skażenia. 100 osób umiera, 350 tys. ludzi zostaje ewakuowanych i przesiedlonych, a ogromna radioaktywna chmura rozpościera się nad Europą.To największa katastrofa w historii energetyki atomowej. Gdyby nie ona, Czarnobyl byłby dziś największym w Europie i trzecim na świecie dostawcą energii nuklearnej. Ale stało się i po trzydziestu latach strefa wokół elektrowni to wciąż pustkowie.Władze Ukrainy chcą jednak przywrócić jej życie i spowodować, by na tym terenie znów produkowano energię. Jak informuje agencja Bloomberg, Ukraina planuje zainstalowanie na skażonym terenie paneli słonecznych. Władze do stworzenia farmy solarnej chcą też wykorzystać pozostałe po elektrowni atomowej sieci przesyłowe o pojemności 4 gigawatów.Możliwości wykorzystania skażonego terenu jest niewiele, bo ze względu na promieniowanie radioaktywne wykluczona jest uprawa roślin czy hodowla zwierząt. Nie mogą się tam ciągle zasiedlić również ludzie. Nie ma jednak przeszkód, żeby wykorzystać słońce.- Czarnobyl ma naprawdę duży potencjał w zakresie energii odnawialnej – powiedział podczas spotkania w Londynie ukraiński minister środowiska Ostap Semerak, którego cytuje agencja Bloomberg. – Mamy już linie przesyłowe wysokiego napięcia wykorzystywane wcześniej przez elektrownię atomową, ziemia jest bardzo tania i mamy wielu ludzi wyszkolonych do pracy na farmach energetycznych – powiedział Bloombergowi Semerak.Minister przyznał, że Ukraina obecnie poszukuje inwestora, który byłby zainteresowany stworzeniem gigantycznej farmy solarnej w Czarnobylu. W grę wchodzi powierzchnia równa obszarowi całego Luksemburga. Zainteresowane są już dwie firmy inwestycyjne ze Stanów Zjednoczonych i cztery przedsiębiorstwa energetyczne z Kanady. Uruchomienie produkcji o wielkości 1 gigawata może kosztować około 1 mld euro.Stworzenie ogromnej solarnej farmy w Czarnobylu to również krok w stronę Unii Europejskiej. – Mamy europejskie priorytety, a to znaczy, że chcemy mieć najlepsze standardy dotyczące środowiska i ambicje dotyczące czystej energii – powiedział Semerak.To też pozwalałoby Ukrainie na dywersyfikacje źródeł energii. Jeszcze niedawno, w 2011 roku Ukraina importowała z Rosji ok. 40 mld metrów sześciennych gazu. W 2015 roku, z powodu konfliktu z Rosją, już tylko ok. 7 mld metrów sześciennych według danych Ukrtransgaz.


Domov Japonci tak skoro nepôjdu

Vláda v krajine priznáva, e evakuovaní udia z oblasti budú i v telocviniach mesiace. Farmári pri elektrárni majú zákaz predáva úrodu. Vláda im subuje kompenzácie. TOKIO, BRATISLAVA. Japonka Sato pracovala v kancelárii len pol kilometra od jadrovej elektrárne Fukuima. Krátko po zemetrasení a cunami s alími 70tisíc umi musela pre únik rádioaktivity odís z oblasti.SkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamouSkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamou Do bedmintonovej haly tadióna v meste Korijama, asi 70 kilometrov od elektrárne, prila pred pár dami za rodimi. Tí v provizórnych podmienkach ijú u skoro tri týdne. Sato zaína pochybova, e sa vôbec niekedy budú môc vráti domov a i ako predtým. Nevieme, kedy sa situácia znormalizuje a myslíme si, e u nás iadna budúcnos v naom meste neaká, povedala pre japonskú televíziu NTD. Sato nie je jediná z evakuovaných udí, ktorí sa boja, e ich aká osud udí z ukrajinského mesteka Pripja pri ernobyle. Tým tie na zaiatku povedali, e musia odís iba na pár dní. Nevrátili sa nikdy. Samozrejme, jadrová havária vo Fukuime má stále aleko od tejernobyskejpred 25 rokmi. Evakuovaní udia vak tak skoro s návratom ráta nemôu. Pripustil to vera aj hovorca japonskej vlády, poda ktorého je evakuácia dlhodobá operácia. Bude to trva dlhie, ako sme chceli. Najskôr musíme získa kontrolu nad elektrárou. as návratu sa nedá oakáva v doch, ani v týdoch, priznal médiám Edano. Otázne je, aký ivot ich v oblasti aká, ke sa vrátia. Spolonos TEPCO, ktorá spravuje elektráre Fukuima, zistila, e radiácia unikla do mora, plutónium nali v pôde a najnovie rádioaktívne látky zistili aj v podzemných vodách. Aj ke pitná voda by poda japonských expertov, ktorých oslovil Guardian, nemala by zatia ohrozená. Presný rozsah úniku radiáce do okolia zostáva nejasný, najmä po tom, o spolonos zistila, e má chybné údaje. Chystala sa preveri svoje merania. Preto je aj aké predpoveda, i v oblasti bude môc fungova ivot rovnako ako pred nehodou. Minimálne najbliie mesiace nie. To môe by osudové pre niektorých roníkov. Ekonomika v tejto asti prefektúry Fukuima je zaloená na energetike, ponohospodárstve a rybolove. Vláda zakázala predaj mlieka, penátu i inej listovej zeleniny z oblasti. Rusi u zvaovali zákaz dovozu morských plodov. Tadajoi Cugeno pestuje rastlinu micuba, japonský druh petrlenu. Nemám potuchy, i budem môc preda úrodu alebo nie. Povedali nám, e sa máme zbavi tých rastlín. Bude to drahé. Úroda mala by mojím hlavným zárobkom za rok, povedal pre agentúru AFP. Vláda vak poda amerického rádia NPR subuje kompenzácie miestnym farmárom. Rádioaktivita sa zatia nala v zelenine i v rybách. Prvé analýzy zamoreného mora, kde mali by hodnoty radiácie 4000krát vyie ako normál, poda Guardianu ukázali, e rádioaktívne cézium nali v jednej z piatich rýb. Úrove vak bola aleko od toho, aby ukodila uom, ktorí ich zjedia.


Delegacja UE nie skontroluje obiektów atomowych Iranu

Unia Europejska odrzuci ofertę Iranu, by jej przedstawiciele przeprowadzili inspekcję w jego obiektach nuklearnych - oświadczyła szefowa unijnej dyplomacji Catherine Ashton. - Rola przeprowadzania inspekcji instalacji nuklearnych należy do MAEA (Międzynarodowej Agencji Energii Atomowej) i mam nadzieję, że Iran zapewni by MAEA mogła tam pojechać i kontynuować swoją pracę - powiedziała Ashton agencji Reutera po spotkaniu w Budapeszcie z szefem MSZ Węgier Janosem Martonyiem. - Moim zdaniem, mimo iż nie zajmuję negatywnego stanowiska wobec samego zaproszenia, to nie są nasze obowiązki, a oglądanie instalacji oraz ustalanie ich przeznaczenia należy do inspektorów (MAEA) - dodała. We wtorek, Iran potwierdził, że zaprosił niektórych ambasadorów akredytowanych przy MAEA do złożenia wizyty w jego instalacjach atomowych. Wśród zaproszonych są przedstawiciele niektórych światowych potęg, zaangażowanych w negocjacje mające na celu rozwiązanie sporu wokół prowadzonego przez Teheran programu atomowego. Wśród zaproszonych ambasadorów są również przedstawiciele krajów UE oraz niektórych państw rozwijających się. Wizyta w irańskich obiektach nuklearnych jest przewidziana na 15 i 16 stycznia. Zaproszeni będą mogli zobaczyć reaktor na ciężką wodę w Araku oraz ośrodek w Natanzie, gdzie - jak się sądzi - Iran ma tysiące wirówek do wzbogacania uranu. Kraje zachodnie chcą, by Iran wstrzymał swój program atomowy, gdyż podejrzewają, że pod pozorem prowadzenie cywilnych badań Teheran może budować broń atomową. Iran zapewnia, że wzbogaca uran wyłącznie dla celów cywilnych.


Nový Temelín a věčná pára na obzoru. Jak se s ní žije?

Jižní Čechy- Temelín se bude rozšiřovat o dva nové reaktory a čtyři další chladicí věže. Posouzení dopadu "nového" Temelína na krajinný ráz jižních Čech a životy lidí v bezprostředním okolí bude součástí obsáhlých expertních studií. Podívejte se, jak vypadá okolí jaderné elektrárny dnes a jak s takovým sousedem místní lidé vycházejí.


Sněmovna přerušila schvalování zákona ke stavbě Dukovan. Opozice chce záruky

Sněmovna přerušila schvalování zákona ke stavbě nového bloku dukovanské elektrárny. Vynutila si to opozice, která chce uzákonit bezpečnostní záruky výběrového řízení na dodavatele stavby nebo stanovit její maximální cenu. Opozice vidí jako ohrožení národní bezpečnosti, pokud se do tendru připustí zájemci z Ruska a Číny. Ministr průmyslu Karel Havlíček (za ANO) již dříve oznámil, že Čínu z tendru vyloučí, ale vyloučení ruského Rusatomu odmítl. Sněmovna v úvodu schůze hlasy ANO, SPD, KSČM a dvou sociálních demokratů rozhodla, že jeden poslanec může k zákonu mluvit maximálně 20 minut. Poslankyně TOP 09 Helena Langšádlová neprosadila návrh, aby bylo projednávání zákona odloženo do 20. dubna s tím, že by bezpečnostní aspekty stavby projednal a objasnil vládní výbor pro jadernou energetiku. Takzvaný nízkouhlíkový zákon má podle návrhu vlády zavést způsob stanovení výkupní ceny z nového bloku dukovanské elektrárny, což souvisí se zajištěním financování celého projektu společnosti ČEZ. Havlíček již dříve zdůrazňoval, že při přípravě tendru se postupuje podle usnesení vlády, podle kterého musí být zohledněny bezpečnostní požadavky státu. Opozice mimo jiné dlouhodobě navrhuje uzákonit, aby stát  nesměl využít nabídky firem ze zemí, které nepřistoupily k mezinárodní dohodě o vládních zakázkách. Mezi ně patří mimo jiné právě Čínská lidová republika a Ruská federace.


Bill Gates investuje miliardy do vývoje revolučního jaderného reaktoru

Nejbohatší muž světa, zakladatel Microsoftu Bill Gates, plánuje zdvojnásobit své investice do „zelených technologií“ na dvě miliardy dolarů (48,6 miliardy korun). Podporou výzkumu nových obnovitelných zdrojů chce bojovat proti změnám klimatu, píše Financial Times. Bill Gates, jehož majetek odhadl časopis Forbes na 80 miliard dolarů, v posledních letech investoval miliardu dolarů do několika desítek firem, které se zabývají výzkumem a vývojem nových obnovitelných zdrojů. “Během příštích pěti let je slušná šance, že to bude dvojnásobek,“ řekl v rozhovoru s Financial Times. Gates je známý i tím, že dal velkou část majetku na charitu přes nadaci, kterou vede s manželkou. ZakladatelMicrosoftupovažuje za „úžasné“, žeOSNa vlády některých zemí podnikají kroky proti klimatickým změnám, současné technologie ale podle něj dokáží snížit emise jen s astronomickými“ náklady. „Jediná cesta kupředu jsou inovace,“ tvrdí. Zároveň vyzval vlády, aby nedotovaly tolik samotné obnovitelné energie, ale jejich výzkum. „V současné době dávají vlády na dotace obnovitelné energie ročně víc než 100 miliard dolarů, ale do výzkumu a vývoje jen šest miliard,“ řekl. Dotace například výkupních cen sluneční či větrné energie přitom dostatečně nemotivuje firmy, aby se snažily přijít s něčím novým. Gates investoval do firem, které se věnují například vývoji baterií s velkou kapacitou, jež by uchovávaly energii ze slunce nebo větru alespoň 24 hodin. Baterie by dodávaly elektřinu do sítě když je noc, zataženo či nefouká. Za nejslibnější technologii považuje tzv. „jadernou recyklaci“. Jedná se o reaktor, který funguje na vyhořelé jaderné palivo. Potřebuje jen malé množství obohaceného uranu k nastartování reakce a poté funguje na odpad z klasických jaderných elektráren. Do této technologie investoval stovky miliónů dolarů (miliardy korun) ve firmě TerraPower. Dál to jsou například balóny nebo létající draci s turbínami na výrobu větrné elektřiny, nebo technologie přímo na čistění vzduchu od emisí CO2. Gates se snaží motivovat i další firmy. Tvrdí, že v oblasti obnovitelných technologií mají šanci založit budoucí úspěch ti, kdo budou první - podobně jako se to v oblasti softwaru nebo mobilních technologií povedlo Microsoftu nebo Applu.


Severokórejský predstavite varoval pred rastúcou hrozbou vojny

New York 28. septembra (TASR) - Vedúci severokórejskej delegácie na Valnom zhromadení OSN odmietol v pondelok správy, poda ktorých môe Pchjongjang ... New York 28. septembra (TASR) - Vedúci severokórejskej delegácie na Valnom zhromadení OSN odmietol v pondelok správy, poda ktorých môe Pchjongjang pripravova skúku balistickej strely, ako "domnienky a chýry".SkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamouSkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamou Na zriedkavej tlaovej konferencii námestník ministra zahraniných vecí oe Su Hon novinárom povedal, e Severná Kórea naposledy testovala raketu v roku 1998 a je evidentné, e je schopná vyrába rôzne druhy striel, nemá preto v tejto oblasti o skrýva. V prejave k OSN oe upozornil, e nebezpeenstvo vojny na Kórejskom polostrove vzrastá "následkom extrémnych krokov USA na izoláciu a potlaenie KDR a hrozieb preventívneho útoku proti nej". Washington zárove obvinil, e svojim nepriateským postupom zniil bázu multilaterálnych rokovaní o jadrovom programe Pchjongjangu. Severokórejský predstavite vak tie hovoril o monosti obnovenia esstranných rozhovorov v prípade, ak USA budú súhlasi s odmenou Pchjongjangu za zmrazenie nukleárnych aktivít a ak budú zodpovedané otázky okolo juhokórejských jadrových pokusov. Poda jeho slov nemohla Juná Kórea uskutoni nedávno odhalené nepovolené experimenty v rokoch 1982 a 2000 bez americkej pomoci, technológie a súhlasu, záleitos teda musí by objasnená. oe okrem toho zopakoval tvrdenia, e Severná Kórea premenila na zbrane jadrové palivo z 8000 opätovne spracovaných palivových lánkov, ktoré by poda odborníkov mohli posilni jej arzenál z predpokladanej jednej alebo dvoch na osem atómových bômb.


Ismét amerikai inváziótól tart Észak-Korea

Ahogy eljött az Egyesült Államok évi rendes koreai hadgyakorlatának az ideje, úgy érzi fenyegetve magát Észak-Korea. Phenjan szerint a béke záloga nukleáris elrettentő ereje. Az amerikaiak tagadják, hogy harcra készülnének, de befagyasztották az észak-koreaiak külföldi vagyonát. Kövesse az Indexet Facebookon is! Kapcsolódók (3) Észak-Korea lerohanására készül az Egyesült Államok, adta hírül vasárnap este az észak-koreai hivatalos hírügynökség. A phenjani vezetés szerint a héten kezdődő amerikai--dél-koreai közös hadgyakorlat újabb bizonyíték az amerikaiak harci szándékára, egyben igazolja az észak-koreai atomprogram létjogosultságát. Az Egyesült Államok vezetői szerint a húszezer amerikai és meg nem nevezett számú dél-koreai katona részvételével zajló hadgyakorlat csak az évi rendes készenléti gyakorlat része, írja az AP. "Az amerikaiak erősödő katonai mozgűásai a Koreai-félszigeten és környékén a hazánk elleni ellenséges politikát megvalósító manőverek" - írta kommentárjában az észak-koreai párt napilapja, a Minju Joson. Az írás szerint az amerikai inváziót csak "köztársaságunk nukleáris elrettentő ereje, békénk és biztonságunk záloga" akadályozza meg. Észak-Korea továbbra sem kíván visszatérni az atomprogramja felfüggesztését célzó hatoldalú tárgyalásokhoz, amin a két Koreán kívül az Egyesült Államok, Kína, Japán és Oroszország vesz részt. A diplomáciai enyhülést jelzi azonban, hogy Phenjan csatlakozna a nemzetközi pénzmosás elleni küzdelemhez. Igaz, ennek alapvető oka inkább az lehet, hogy az AP jelentése szerint a múlt héten az Egyesült Államok több észak-koreai kintlévőséget befagyasztott, köztük egy, az észak-koreaiak pénzét kezelő makaói bank tevékenységét is felfüggesztette. Észak-Korea a hétvégén jelezte, hogy részt venne a pénzmosás elleni küzdelemről zajló, zártkörű washingtoni tárgyalásokon, írja az AP. Kövesse az Indexet Facebookon is!


Sme v suchu! Dorazilo jadrové palivo z Ruska: Sulík je skúpy na slovo

Na Slovensko v ranných hodinách dorazilo alie jadrové palivo z Ruska. Fotogaléria6fotiek v galériiAko uviedol na sociálnej sieti minister hospodárstva Richard Sulík, tyri slovenské jadrové bloky vJaslovských Bohuniciach a v Mochovciach tak majú na tento rok zabezpeené jadrové palivo potrebné na ich plný výkon.Jadrové palivo je aj pre tretí mochovský blok, ktorý by malo Slovensko onedlho spúa do prevádzky.Rusi divadlo v Mariupole: Zaútoili aj na centrum, kde sa skrývali matky s demi! V meste funguje posledná nemocnica Rusi divadlo v Mariupole: Zaútoili aj na centrum, kde sa skrývali matky s demi! V meste funguje posledná nemocnica Jadrové palivo by sme u mali ma aj na budúci rok. Na ako dlho v budúcom roku, zatia minister neprezradil.Koko je z budúceho roku pokryté, neprezradím, ale môem poveda, e teraz je to v suchu,napísal Sulík.


USA: Evakuovali jadrovú elektráre, predavaka zle poula

MILWAUKEE 9. apríla (SITA/AP) - Z wisconsinskej jadrovej elektrárne v utorok na takmer tyri hodiny evakuovali stovky pracovníkov na základe varovania predavaky z nealekého obchodu, e sa ju ktosi pokúsi ... MILWAUKEE 9. apríla (SITA/AP) - Z wisconsinskej jadrovej elektrárne v utorok na takmer tyri hodiny evakuovali stovky pracovníkov na základe varovania predavaky z nealekého obchodu, e sa ju ktosi pokúsi vyhodi do povetria. Neskôr sa ukázalo, e predavaka len zle pochopila slová nového pracovníka elektrárne. O prípade, ktorý sa odohral vo wisconsinskom meste Two Rivers, informovala hovorkya elektrárne Point Beach Sara Cassidyová.SkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamouSkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamou Mu, ktorý mal v utorok do elektrárne nastúpi ako nová posila, sa zastavil v miestnom obchode, aby sa opýtal na cestu do nového zamestnania. Predavaka ho poula pri odchode poveda, e "to tam vyhodí do povetria", a okamite zalarmovala políciu. Po takmer tvorhodinovom poplachu sa ukázalo, e predavaka iba zle poula. Nový pracovník elektrárne jej poda vysvetlenia, ktoré poskytol polícii, povedal len to, e "dúfa, e to tam nevyhodí do povetria", kee je nový a neskúsený.


Nehéz kibújni az orosz ölelésből

Oroszország fontos és erős szereplő, a magyar gazdaság szempontjából nem mellékes, hogy milyen kapcsolatot ápolunk velük, az, hogy időről időre feltűnnek beruházóként, kereskedelmi partnerként, szükségszerű. A közös ügyleteket viszont sokszor titkolózás kíséri, a gazdasági és üzleti alkuk mögött pedig rendszerint felsejlenek az orosz hatalmi törekvések. Összeszedtük az utóbbi néhány év nagyobb ügyeit, ahol előkerült az orosz szál. Kövesse az Indexet Facebookon is! Kapcsolódók (3) És mégis. Bármikor felmerül, hogy közös nagy üzletre készülünk Oroszországgal, a legtöbbeknek nem a hévízi turisták, a magyar alma exportja vagy a sertéshús ügyei ugranak be. Hanem olyan milliárdos nagy manőverek, amelyekben valamilyen úton-módon az orosz állam vagy valamelyik cége is benne volt. Több ügy körül a mai napig nem tisztult a homály. 1. Gazprom és a hosszú távú szerződés A Gazprommal kötött hosszú távú szerződés 2015-ben jár le, a hivatalos álláspont szerint Putyin most is azért érkezett, hogy ennek az újrakötéséről tárgyaljon. Később aztán kiderült, szerencsére erről szó sincs, csak egy olyan dologról állapodtak meg, amiről márkorábban megállapodtak. A hosszú távú szerződést az orosz cég annak idején még a gáznagykereskedelmet intéző Mollal kötötte, a magyar fél szempontjából elég előnytelen módon. A szerződést később az E.On vette át a nagykereskedő céggel együtt, majd néhány éve a magyar kormány, akkor azt mondták, stratégiai jelentősége van annak, hogy a Gazprom már állami céggel egyezzen meg. Csakhogy nem mindegy, hogy miről egyezünk meg a Gazprommal, egy újabb, nagy mennyiségre szóló szerződés megkötése gúzsba kötheti a magyar gazdaságot. Most ez a várakozások ellenére nem történt meg, maradt időnk arról tárgyalni, hogy hogyan képzeljük el az ország gázellátását a következő években. 2. EMFESZ és a surranóút Az Első Magyar Földgáz és Energiaszolgáltató (EMFESZ) sorsát megalakulása óta rejtélyes ügyletek, személycserék és perek vették körül, tulajdonosa Dimitrij Firtas volt a cipruson bejegyzett Mabofi cégen keresztül. Látszólag a Gazprom versenytársaként árult gázt, valójában azonban orosz érdekeltségébe tartozott, a konccal az ukrán politikát kötötte magához az orosz állami óriásvállalat. 2003-as megalapítása után először az ipari gázpiacon volt jelen, majd 2008-tól 8 százalékos kedvezményével a lakossági gázpiacon is tarolt. A cég a szlovák, lengyel és magyar fogyasztóknak az ukrán tárolókból érkezett türkmén földgázt kínált, amit a türkménektől a Gazprom egyik leánya vásárolt és adott tovább az ukránoknak, akik aztán többek közt nálunk értékesíthették. Ukrán részről először az Itera nevű cég volt a közvetítő, őket az Eural Trans Gas váltotta, amely később RosUkrEnergo néven működött közre az ügyletben. Egészen 2009-ig, ekkor ugyanis a szokásos év végi orosz–ukrán gázelszámolási vita odáig fajult, hogy a Gazprom három hétre leállította a gázszállítást Ukrajna felé. A megoldást Julija Timosenko ukrán elnök és Putyin találkozója hozta meg, ahol többek közt arról is a döntöttek, hogy a RosUkrEnergot kiszedik a rendszerből. Ekkor Góczi István, az EMFESZ vezére egy korábbi felhatalmazását felhasználva – a Mabofi tudta nélkül – eladta az EMFESZ-t mindössze egy dollárért a RosGas nevű cégnek, a tranzakciót a magyar cégbíróság alig néhány óra alatt bejegyezte, a Magyar Energiahivatal pedig egy nap alatt jóváhagyta. A RosGas tulajdonában álló EMFESZ-nek ismét lett gáza, de az árelőnye elveszett. A mérleg is már csak kozmetikázásával lett nyereséges, a vezér egy 52 milliárdos tételt hallgatott el. A cég bedőlt. 3. Malév: befektetéstől a csődig 1999 és 2007 között a Malév 99,5 százalékos többségi tulajdonosa az Állami Privatizációs és Vagyonkezelő volt, a maradék 0,5 százalékot kisebb befektetők birtokolták. 2007-ben sokadik próbálkozásra végül az ÁPV Rt. 200 millió forintért eladta a Malévet a Borisz Abramovics Berezovszkij orosz üzletember irányítása alatt álló AirBridge Zrt.-nek. 2009-ben Abramovics kiszállt az AirBridge-ből, annak többségi tulajdonosa Költő Magdolna, kisebbségi tulajdonosa és tényleges irányítója pedig az orosz Vnyesekonombank lett, üzemeltetésébe pedig beszállt az Aeroflot orosz nemzeti légitársaság. A cég az évtized végére gyakorlatilag életképtelenné vált, évi 10-20 milliárd forint veszteséget halmozott fel. 2010. március 10-én a Vnyesekonombank kifizette azt a 32 millió eurós bankgaranciát, amelyet az AirBridge által a 2007-ben állami tulajdonban maradó vagyontárgyak után a Magyar Nemzeti Vagyonkezelőnek fizetendő bérleti díjakra vállalt. Az MNV pedig tőkeemeléssel a cég többségi tulajdonosává lett 95 százalékos részesedéssel. A maradék 5 százalék maradt az AirBridge kezében. Mivel az EU tiltja a légitársaságok költségvetési pénzből való támogatását, vitatható volt az államosítás jogszerűsége is. 2012-ben végül az Európai Bizottság jogellenesnek minősítette a visszavásárlást, és egyéb támogatásokat is 2007 és 2010 között, a Malévot összesen 100 milliárd forintnyi állami támogatás visszatérítésére kötelezték. A cég csődbe ment. 4. Feszülés a Szurguton A Szurgutnyeftyegaz 2009. március végén vette meg a Mol 21,2 százalékos részvénycsomagját az osztrák OMV olajtársaságtól, a pakettért 1,4 milliárd eurót, akkori árfolyamon kb. 420 milliárd forintot fizetett. A Szurgut viszont falakba ütközött. A Mol menedzsmentje nem szakmai befektetőként tekintett rájuk, és a PSZÁF is vizsgálódni kezdett, hogy egyáltalán szabályos volt-e a vétel, és visszatérő kritika volt az is, hogy a cég tulajdonosi struktúrája nem átlátható. A Szurgutot még a részvénykönyvbe sem jegyezték be tulajdonosként, ehhez nem kapta meg a Magyar Energiahivatal jóváhagyását. A konfliktus egyik csúcspontja az volt, amikor 2009-ben az orosz cég elment a Mol-közgyűlésre, de csak megfigyelőként engedték be, nem szólhatott hozzá. A Szurgut később perelt, és a vitába beszállt az orosz kormány is. A magyar kormány akkor a Mol mellé állt, egyeztetni kezdtek Putyinékkal a tulajdon visszavásárlásáról. Időközben az orosz fél ellentmondásosan kommunikált. Míg arról is felröppentek hírek, hogy a Szurgut – megfelelő kompenzációért cserébe – szívesen túladna a részvényein, addig Vlagyimir Putyin Berlinben úgy nyilatkozott: az uniós szabályozás megsértésének tekinti, hogy a Szurgut nem gyakorolhatja tulajdonosi jogait a Molban. Később is úgy tűnt, az álláspontok nem közelednek egymáshoz. Így aztán kisebb meglepetést okozott, amikor Orbán 2011-ben bejelentette: az államnak sikerült megvennie a Mol Szurgut-pakettjét, 500 milliárd forintot fizettünk érte egy korábban már lehívott, de eddig fel nem használt IMF-es hitelrészletből. 5. Meghiúsult Déli Áramlat Bár az ukrán gázháború Oroszország megítélésének nem tett jót, arra jó volt, hogy lendületet adjon egy Ukrajnát elkerülő alternatív gázvezeték megépítésének. 2008-ban az Eni és a Gazprom létrehozta a közös céget, majd Oroszország Bulgáriával, Szerbiával és Magyarországgal kötött államközi megállapodást a közös cégek létrehozásáról. Gyurcsány Ferenc több gyakorlatiasságot, kevesebb ideológiát javasolt az orosz kapcsolat alakításához. Bár továbbra is kiállt a Nabucco mellett, az ellenzéki Fidesz puccsnak minősítette a Déli Áramlatról szóló megállapodását, amit Washington sem nézett jó szemmel. Brüsszelnek pedig a 2008-ban elfogadott harmadik energiacsomag miatt tűnt nehezen összeegyeztethetőnek a vezeték megépítése. 2010-re mégis úgy látszott, a Gazprom megnyeri a versenyfutást az Oroszországon kívüli gázforrásokra megálmodott Nabuccóval szemben, amelynek amúgy sem túl biztató sorsa idén pecsételődött meg, amikor Azerbajdzsán nem a Nabuccóban érdekelt cégeknek adta a Sah Deniz gázmező kitermelésének jogát. Moszkva abban bízott, hogy az új vezetékekkel akár 35 százalékra is feltornázhatja részesedését az EU földgázbeszállítójaként. A Déli Áramlat építésének kezdete azonban húzódott – eredetileg 2013-ban már be is indult volna a szállítás –, ahogy beütött a válság, úgy csökkentek a kőolajárak, és visszaesett hét százalékkal az orosz GDP. És nem sikerült a harmadik energiacsomagot sem megkerülnie Moszkvának. A Kreml szerint az energiapiac teljes liberalizálásának előírásait kifejezetten a Gazprom ellen találták ki, előírva, hogy a termelés és a gázvezetékek nem lehetnek egy cég kezében. Putyin ugyan lobbizott azért, hogy az EU belső energiapiacát érintő liberalizáció csak az orosz földgázt szállító csövek végétől legyen érvényes, ezt azonban nem sikerült kialkudnia. A projekt teljesen lehetetlenné aztán az ukrajnai válsággal és a Krím elcsatolásával vált, amikor már a politikai viszony sem tett volna lehetővé egy ilyen megállapodást. A magyar kormány azonban ütemet tévesztett, az EU-ban utolsóként tartott ki a kútba esett Déli Áramlat mellett. Putyin még a keddi sajtótájékoztatón is azt hangsúlyozta, ők nem tettek le a vezeték megépítéséről, csak az unió letiltotta őket. 6. Paks: százmilliárdokat lophatnak el Vlagyimir Putyin és Orbán Viktor tavaly Moszkvában aláírt megállapodása szerint az orosz Roszatom építheti meg a paksi atomerőmű két új blokkját. Ez minden idők legdrágább magyar beruházása lesz, az építéshez az oroszok 10 milliárd euró hitelt is adnak. A döntést megalapozó megvalósítási tanulmányok és megállapodás részletei nem nyilvánosak, az atomerőmű-beruházással kapcsolatos szerződéseket, a megrendelő és beszállító cégek nevét, a konkrét feltételeket szintén titokban tartják majd. Arra, hogy a beruházás bármikor is megtérül, nem sok esély van, miközben az ügylet nagy korrupciós kockázatokat hordoz. Egyfriss kutatás szerint100 milliárdos beruházási érték esetén a nyilvánosság kizárása mellett 4-8 milliárd forintos árnövekedésre lehet számítani, ami a paksi projekt esetében az árak 160-320 milliárd forintos emelkedését jelentheti. +1 A MET-nél is van orosz tulajdon A MET-ügy kicsit kilóg atörténetek közül, nem tudunk arról, hogy közvetlenül orosz állami céghez kapcsolódna, az egyre terjeszkedő milliárdos energiakereskedőt mégis többen emlegették a mostani találkozóval összefüggésben, neve még a Putyin elleni tüntetésen is felmerült. Leginkább azért, mert sokakat emlékeztet az Emfeszre, ráadásul orosz szál itt is akad: tulajdonosai között megtalálható egy 57 éves orosz–kanadai állampolgár, az NGKS egykori tulajdonosa. Őt a sok korábbi ügyben is előkerülő, titokzatos hátterű, orosz Normeston hozta a cégbe. A Normeston azóta már kiszállt, de megmaradt a jó kapcsolat, például a székházában működik a MET a Benczúr utcában. Ilya Trubnikov jó pár áttéten keresztül kapcsolódik az energetikai vállalathoz. A svájci MET Holdingban 50 százalékos tulajdonos a ciprusi WISD Holding, amelyben 25,33 százalékos tulajdonos a Virgin-szigeteken lévő Small Valley Investments, amely a ciprusi Potassa Holdings és a Totalserve Holdings letétkezelők százszázalékos tulajdonában van. És ezeknek a tulajdonosa Ilya Trubnikov. A milliárdos árbevételű energiakereskedő cég az utóbbi időben egyre nagyobbra nő, többfelé terjeszkedik, tulajdonosai között pedig megtalálható Garancsi István, a Videoton futballcsapat tulajdonosa és Nagy György üzletember, valamint Lakatos Benjámin. Kövesse az Indexet Facebookon is!