Visszamenőleg is titkosítana százmilliárdos költéseket a kormány

Több tucat állami céget érintene a költségvetési törvénycsomagba rejtett módosító javaslat, miszerint az energetikai profilú állami és önkormányzati cégek szerződései, továbbá üzleti, pénzügyi adatai akár 30 évre is titkosíthatók lennének. Ez azt jelenti, hogy még közérdekű adatigényléssel, a bíróság előtt sem lehetne kiperelni a legfontosabb szerződéses és üzleti adatokat olyan, százmilliárdokat kezelő állami mamutcégektől, mint például a Magyar Villamos Művek és tucatnyi leányvállalata. Több tucat állami cég éves szinten akár százmilliárdos nagyságrendű költését titkosíthatja évtizedekre a kormány legújabb javaslata. Lehetetlen lenne még a bíróságon is kiperelni adatokat, amelyek eddig közérdekből nyilvánosnak számíthattak. A kormány javaslata emellett az összes köztulajdonban lévő, állami vagy önkormányzati vállalkozásnál is megnehezítené a közpénzköltés átláthatóságát. Akár 30 évig is titkos A 2017-es költségvetéshez kapcsolódó, Varga Mihály nemzetgazdasági miniszter által benyújtott14 oldalas törvénymódosító csomaga köztulajdonban álló gazdasági társaságok takarékosabb működéséről szóló 2009-es törvényt is módosítja, beépítve egy általános titkosítási paragrafust. Eszerint a főként energetikai profilú vagy ahhoz kapcsolódó, köztulajdonban álló gazdasági társaságnak, valamint az általa közvetlenül vagy közvetve irányított vállalkozásnak az e tevékenységéhez kapcsolódó szerződése 5 évig, de legfeljebb 30 évig nem ismerhető meg. Mely tevékenységeket végző cégeket érint? Ugyanez a titkosítás vonatkozik az említett szerződések előkészítésével, megkötésével kapcsolatos, illetve az ezekkel összefüggő döntések megalapozását szolgáló üzleti, pénzügyi, műszaki, kereskedelmi, piaci adatokra, amelyek szintén 5–30 évig titkolhatók. Az indoklás szerint erre nemzetbiztonsági, központi pénzügyi, devizapolitikai vagy külügyi érdekből, illetve a versenytorzítás elkerülése miatt” van szükség. A jogalkotó szándéka szerint ugyanis „az információszabadság nem korlátozhatja aránytalanul a jogszerű nemzetgazdasági érdeket”. A bíróság helyett döntenek A hatályos jogi szabályozás és gyakorlat szerint a köztulajdonban álló, közpénzt kezelő vállalkozások gazdálkodási adatai alapvetően közérdekből nyilvános adatok, bár piaci, üzleti szempontokra hivatkozva ezek a cégek gyakorta megtagadják a közérdekű adatkérés teljesítését. Ez ellen az adatkérő bírósághoz fordulhat, ilyenkor a bíróság dönti el, hogy valamely nyilvános adat megismeréséhez vagy az üzleti titok meg nem ismeréséhez fűződik-e nagyobb érdek. Ezt nevezik közérdekűségi tesztnek. A javaslat ezt a tesztet kizárná, a bíróságok helyett eldöntve, hogy a fent felsorolt profilú társaságok esetében fontosabb érdek a titkolózás – akár évtizedekig. A javaslat az üzleti adatok, információk titokban maradásához fűződő, méltányolható érdekre hivatkozva kifejti, hogy „az információszabadság társadalmi rendeltetésével össze nem férő, tág értelmezése nem korlátozhatja aránytalanul a jogszerű nemzetgazdasági érdekeket”. Évi 3-400 milliárd forint Az Origo által megkérdezett piaci szakértők úgy becsülik, az évi 3-400 milliárd forintot is elérheti az érintett állami cégek titkosítható közpénzköltése. A törvényben felsorolt energetikai profilú állami vállalkozások száma több tucat, és többségükben az állami energetikai mamutcég, a Magyar Villamos Művek (MVM) Zrt. köré csoportosulnak. A teljesség igénye nélkül néhány cég, amelyik 30 évig is titkolhatná üzleti adatait, költéseit: ENKSZ Első Nemzeti Közműszolgáltató Zrt.Főgáz Zrt.Flogiston Kft.Főgáz Földgázelosztási Kft.Főgáz CNG Kft.ENKSZ Észak-Dél Regionális Földgázszolgáltató Zrt.Magyar Posta Zrt.Takarékbank Zrt.KAF Központi Adatgyűjtő és Feldolgozó Zrt.MVM Magyar Villamos Művek Zrt.MVM Hungarowind Kft.Mavir Zrt.MVM Mifű Kft.MVM Erbe Zrt.MVM Észak-Budai Fűtőerőmű Kft.MVM GTER Zrt.MVMI Zrt.MVM Kontó Zrt.MVM Net Távközlési Szolgáltató Zrt.MVM Partner Zrt.MVM OVIT Zrt.MVM Paksi Atomerőmű Zrt.Római Irodaház Kft.Magyar Földgázkereskedő Zrt.Magyar Földgáztároló Zrt.MVM BSZK Zrt.Vértesi Erőmű Zrt. Ezenkívül a távhőszolgáltatók és a törvényjavaslatból kiindulva az összes takarékszövetkezet is ebbe a körbe tartozna, hiszen közműszolgáltatással kapcsolatos ügyintézést végeznek. Valamint a Díjbeszedő-vállalatcsoport is idetartozik, mivel „ezen tevékenységek végzését támogató” vállalkozás. A Posta volt az úttörő A Varga-féle törvénytervezet nem csak az energetikai cégekre vonatkozóan zárná ki a közpénzhasználat követhetőségét. Abotrányokkal övezett, végül az Alkotmánybíróság előtt kikötött postatörvényhez hasonlóan terjesztené ugyanis ki az üzleti alapon rizikósnak ítélt adatok kiadásának tilalmát az állami mellett a teljes önkormányzati szférára is. Nem ismerhető meg a tervezet szerint a köztulajdonban álló gazdasági társaság, valamint az általa irányított vállalkozás üzleti tevékenységével kapcsolatos azon adat, amelynek más által történő megszerzése vagy nyilvánosságra hozatala az érintettnek aránytalan sérelmet okozna, vagysérti vagy veszélyezteti a piaci érdekeit, esetleg „aránytalan sérelmet okozna” neki. Mint arról azOrigo is beszámolt, miután Áder János államfő az MNB-s alapítványokra vonatkozó törvénnyel együtt a postatörvény módosításának vizsgálatát is az Alkotmánybíróságra bízta, a testület úgy döntött:főszabállyá teszi a Posta pénzügyei esetén a nyilvánosságot, másrészt a jelenleg hatályos, korlátozó szabályozást pontosítja. Érvénybe lépett az MNB-s titkosítás Pénteken lépett eközben hatályba az MNB-re vonatkozó, az államfő által elsőre alá nem írt, majd az Alkotmánybíróság általalaptörvénysértőnek ítélttörvénymódosítás időközbenelfogadott újabb változata. A jegybanki alapítványok adatkiadásának korlátozása ily módon kikerült a jogszabályból. Az viszont benne van, hogy az MNB többségi vagy kizárólagos tulajdonában álló gazdasági társaság által az MNB bármely feladatának ellátásával kapcsolatban akár 10 évre titkosítható minden olyan adat, amelynek nyilvánosságra kerülése „pénzügyi vagy devizapolitikai érdeket sértene”. Visszamenőleg is érvényes A korrupcióellenes Transparency Magyarország jogi igazgatója a törvényjavaslat egy másik fontos elemére is felhívta a figyelmet. Ligeti Miklós az Origónak aggályosnak nevezte, hogy a titkosítás visszamenőleges hatályú lenne. A törvény hatálybalépése előtti adatok sem lennének nyilvánosak, illetve a titkosítást a folyamatban lévő közadatigénylésekre is alkalmazni kellene. ATransparency szerintráadásul a kormány alaptörvény-ellenesen korlátozná a közpénzadatok megismerhetőségét. Meglátásuk szerint atervezett szabály aMagyar Postacégei, valamint aMagyar Nemzeti Bankcégei esetében már kipróbált titkosítási szabályt terjesztené ki valamennyi állami és önkormányzati vállalatra – ráadásul visszamenőleges hatállyal. A szervezet szerint amódosítást jegyző Nemzetgazdasági Minisztériumban úgy látszik, nem olvasták az Alkotmánybíróság által a jegybanki alapítványokhoz került közpénzt azonnali hatállyal magánpénzzé nyilvánító törvényről hozotthatározatot. Az Alkotmánybíróság ugyanis a közérdekű adatok megismerésének visszaható hatályú korlátozását is alaptörvény-ellenesnek ítélte. Lázár és Kovács nyugtatott Az általános titkosítást lehetővé tevő törvénycsomagról a héten Lázár János aKormányinfón azt mondta: a magyar állam szükségszerűen piaci szereplő, emiatt szükséges az üzleti információkat titkosítani. A Miniszterelnökséget vezető miniszter megjegyezte még, hogy azAlkotmánybíróság szerint is méltányolható az adatok titkosítása, ha egy állami cég piaci versenyben vesz részt. Kovács Zoltán kormányszóvivő pedig a minap azATV-ben beszélt arról, hogy szerinte nem állítható, hogy az új törvénycsomaggal „el lehet rejteni dolgokat”, illetve csak olyan dolgokat lehet elrejteni, amikhez valószínűleg senkinek semmi köze, mert közérdekből védett adat”. Hozzátette: nem tart attól, hogy a jövőben így elrejthetőek lennének olyan adatok, amelyekhez a nyilvánosságnak köze lehet.


India legyártotta első atommeghajtású tengeralattjáróját

Mintegy 2,9 milliárd dollárért fejlesztette ki India saját atommeghajtású tengeralattjáróját, amiből hamarosan ötöt állít hadrendbe. A hadiflotta bővítésével India Kína térségbeli stratégiai szándékait akarja ellensúlyozni, mert erősen aggasztja legnagyobb kereskedelmi partnerének növekvő katonai ereje. A most vízre bocsátott darab 44 kilométeres sebességre képes, és 12 ballisztikus rakétával szerelik fel. Kövesse az Indexet Facebookon is! Vízre bocsátották vasárnap India első saját gyártmányú, atommeghajtású tengeralattjáróját. Az Arihant (hindi nyelven: ellenség-megsemmisítő) nevet viselő vízi fegyver 104 méter hosszú, mintegy 6000 tonna vízkiszorítású. Egy 80 megawattos, dúsított urániummal működő atomreaktor hajtja, víz alatti sebessége elérheti az óránkénti 44 kilométert. A tervek szerint 12 darab, hétszáz kilométeres hatótávolságú, K-12-es típusú ballisztikus rakétával szerelik fel az Arihantot, emellett Agni-3 típusú, 3500 kilométeres hatótávolságú rakéta is lesz majd a fedélzetén. Az Arihantot először a hajógyár zárt kikötőjében tesztelik, majd a Bengáli-öbölben tesz próbautakat és várhatóan két év múlva állítják hadrendbe. Az első indiai atommeghajtású tengeralattjáró kifejlesztése 2,9 milliárd dollárba került. A Reuters úgy tudja, hogy orosz műszaki segítséget is igénybe vettek. Azt tervezik, hogy a haditengerészet kötelékében öt ilyen tengeralattjáró teljesít majd szolgálatot. Indiának jelenleg 16 dízel-elektromos meghajtású, orosz és német gyártmányú, 25-40 éves tengeralattjárója van. Elemzők szerint a hadsereg korszerűsítésével, illetve a hadiflotta bővítésével akarja India ellensúlyozni Kína térségbeli stratégiai szándékait. A világ két legnépesebb országa egymás legnagyobb kereskedelmi partnere Ázsiában, de Indiát aggasztja Kína növekvő katonai ereje, attól tart, hogy a hatalmas szomszédja stratégiailag körül akarja zárni, mert folytatja fegyvereladásait Pakisztánnak és Srí Lankának. Kövesse az Indexet Facebookon is!


Írán připustil jednání o jaderném programu, cesta však vede přes řadu podmínek

Teherán by mohl vstoupit do dalšího kola rozhovorů o svém sporném jaderném programu. O víkendu to na bezpečnostní konferenci v Mnichově prohlásil šéf íránské diplomacie Alí Akbar Sálehí. Reagoval tak na výzvu amerického viceprezidenta Joe Bidena. Zatím se jedná zřejmě jen o vstřícné gesto. Obě strany si totiž kladou podmínky.Západ tvrdí, že Írán usiluje o jadernou zbraň, ten se brání, že jeho nukleární program je čistě mírový.Americký viceprezident Biden v Mnichově prohlásil, žena zahájení přímých rozhovorů stále není pozdě, zástupce Teheránu paknepřímo ochotu k jednání připustil.„Pokud chtějí Spojené státy vést rozhovory o jaderném programu, jsme k jednání připraveni. Ale myslím, že je pochopitelné, že chceme mít tentokrát jistotu, že druhá strana chce najít skutečné řešení problému,“ uvedl Sálehí v reakci na výzvu amerického viceprezidenta.Spekuluje se, že by s Íránem mohlo jednat pět stálých členů Rady bezpečnosti OSN spolu s Německem už koncem února v Kazachstánu.Podle komentátora Českého rozhlasu Milana Slezáka je důležité, že obě strany udělaly vstřícná gesta, ale zásadní posun neočekává. Právě kvůli zmiňovaným podmínkám.„Írán říká, že Amerika by musela upustit od své zastrašovací rétoriky. To znamená to, že americký prezident Obama, stejně jako jeho předchůdce George Bush říkali, že ponechávají na stole všechny možnosti včetně vojenského zásahu, pokud Írán nebude spolupracovat s mezinárodním společenstvím,“ uvedl Slezák jako příklad.Spor o íránský jaderný program není dvoustranný. Angažují se v něm Spojené národy, západní země a své do toho říká i Rusko, Čína nebo Izrael.„S Íránem jedná takzvaná šestka, kde pět členů jaderného klubu a zároveň stálí členové rady bezpečnosti,“ vysvětlil Slezák.Dosavadní rozhovory byly bez výsledkuPodle něj však rozhovory, ačkoli probíhají několik let, nevedly k žádnému zásadnímu průlomu.„Stejně tak žádný zásadní průlom nenastal v jednáních Mezinárodní agentury pro atomovou energii, což je specializovaná agentura OSN, s Íránem. Agentura si stěžuje, že Íránci s ní nedostatečně spolupracují,“ řekl Slezák.Zdůraznil zároveň, že se více než o spor Západu s Íránem jedná o spor OSN s Íránem.„OSN uvalila na Írán čtyři kola sankcí právě kvůli jeho netransparentnímu jadernému programu, lépe řečeno kvůli určité části jeho jaderného programu – obohacování uranu. A je důležité připomenout, že v tomto ohledu se shodli se Západem Rusko a Čína, které jinak mají sice spíše tendenci nehnat ten spor do krajnosti,“ podotkl Slezák.Íránský jaderný program a postoj mezinárodního společenství k němu je jedním z témat, o němž chce dnes diskutovat americký viceprezidentBiden s francouzským prezidentem Francoisem Hollandem na schůzce v Paříži.


Druhý blok Temelína začal po dvouměsíční odstávce opět vyrábět elektřinu

Odstaven byl plánovaně kvůli výměně paliva od 29. června. Temelín(Českobudějovicko) - Druhý blok Jaderné elektrárnyTemelínzačal ve čtvrtek v 1:18 vyrábět elektřinu. Odstaven byl plánovaně kvůli výměně paliva od 29. června. Odstávka trvala 61 dní, energetici během ní vyměnili třetinu paliva, zkontrolovali i bezpečnostní systémy. Řekl to temelínský mluvčí Marek Sviták. Od začátku roku vyrobil Temelín 9,3 terawatthodin (TWh) elektřiny. Odstávka trvala oproti plánu společnostiČEZo den déle. Energetici zvládli během odstávky přes 13 tisíc činností. Než blok dosáhne plného výkonu, následují ještě testy, až bude reaktor na 80 procentech výkonu. Během odstávky energetici poprvé zavezli modernizované palivo. "Jde o 48 modernizovaných palivových souborů, které doplnily původní typ paliva. Podle výrobce je nové palivo mechanicky odolnější, palivové pelety mají jiný design a změny jsou i v pokrytí paliva," řekl Sviták. Během odstávky pracovali energetici i na turbíně a bezpečnostních systémech. Zlepšili odvodnění turbíny, instalovali dvě asi 30 metrů dlouhé trasy o průměru až 200 milimetrů. V důsledku toho se zvýší dosažitelný elektrický výkon bloku o dva megawatty na 1082 megawattů. "Energii navíc získáme zvýšením energetické účinnosti zařízení v nejaderné části, nezvyšujeme tedy výkon reaktoru. Pouze lépe využíváme existující zařízení. Vyšší výkon znamená elektřinu pro přibližně sedm tisíc českých domácností," uvedl temelínský ředitel Jan Kruml. Odstávka prvního temelínského bloku trvala 83 dní od loňského prosince do začátku letošního března. Teď plánuje ČEZ dvě odstávky v Dukovanech; první od 1. září a pracovníci během ní vymění pětinu paliva, druhá začne začátkem prosince. "Odstávky jaderných bloků plánujeme tak, abychom se vyhnuli jejich souběhu," řekl člen představenstva ČEZ Bohdan Zronek. Temelín je největším výrobcem elektřiny v ČR, jeho produkce pokryje pětinu domácí spotřeby. ČEZ spustil elektrárnu v prosinci 2000. Loni vyrobila 16,48 TWh elektřiny, což byla zatím nejvyšší roční výroba. Temelínská elektřina by vystačila všem českým domácnostem na 13 měsíců, jihočeským domácnostem na 13,5 roku.


Eloltották a tüzet a zaporizzsjai atomerőműnél

Tűz ütött ki péntek hajnalban az Ukrajna délkeleti részén fekvő Zaporizzsjai területen található atomerőműnél az orosz csapatok támadását követően - közölte a létesítménynek otthont adó Enerhodar polgármestere. Az ukrán illetékesek nem mértek a szokásosnál magasabb sugárzást a környéken. Az ukrán vészhelyzeti hatóságok közleménye szerint a lángok egy oktatóépületben csaptak fel, az erőműkomplexumon kívül. Az orosz-ukrán háború alakulásáról ITT írunk részletesen. Andrij Tuz, a létesítmény szóvivője nem sokkal korábban a Telegram üzenetküldő alkalmazáson közzétett videóban azt mondta, hogy az orosz haderő ágyúzza az erőművet, és arra kérte őket, hogy állítsák le a nehézfegyvereket, mert valós a veszélye a nukleáris katasztrófának. Volodimir Zelenszkij ukrán elnök az éjszaka közzétett videójában kijelentette, hogy Oroszország a háborúban "nukleáris terrorizmushoz" folyamodik, és meg akarja ismételni a csernobili katasztrófát. "Figyelmeztetünk mindenkit, hogy még soha egyetlen ország sem lövetett nukleáris erőművet. Ez az első eset az emberiség történetében. Ez a terrorista állam nukleáris terrorizmust alkalmaz" - húzta alá az ukrán elnök. ?BREAKING?#Zaporizhzhyamissile hits and fire at the nuclear power stationpic.twitter.com/EzKFyTYIdo Dmitro Kuleba ukrán külügyminiszter a Twitteren azt írta, hogy az oroszok minden irányból tűz alá vették az atomerőművet, amelyben tűz ütött ki. A miniszter szerint, ha robbanás következik be, az tízszer nagyobb katasztrófát okozhat, mint a csernobili baleset, a világ eddigi legsúlyosabb nukleáris szerencsétlensége. Az oroszoknak azonnal abba kell hagyniuk a tüzelést, oda kell engedniük a tűzoltókat, és biztonságos övezetet kell létrehozni" - írta a miniszter a közösségi oldalon. A Zaporizzsjai terület katonai igazgatóságának vezetője, Olekszandr Sztaruh a Facebookon azt írta, hogy a tűzoltóknak sikerült bejutniuk a létesítménybe, és nincs sugárveszély. Az erőmű igazgatója jelezte, hogy a nukleáris biztonság garantált. Néhány órával a tűz bejelentése után közölték: sikerült megfékezni a lángokat, nincsenek sem áldozatok, sem sérültek. A történtek miatt a brit kormány az ENSZ BT rendkívüli összehívását kezdeményezi. A zaporizzsjai atomerőmű a legnagyobb ilyen létesítmény Európában; 6, egyenként 950 megawatt teljesítményű reaktora van. Az ukrán nukleáris energiatermelés csaknem felét, a teljes ukrajnai áramtermelés mintegy ötödét adja.


ČEZ: Evropa by měla investovat do jádra

Londýn/Praha - Evropa by měla snížit závislost na energii z Ruska investicemi do jaderné elektřiny a lepším propojením národních sítí. Pro britský list Financial Times to řekl generální ředitel ČEZu Martin Roman. PŘEČTĚTE SI:Jaderná energetika ožívá, i díky krizi "Jedním řešením je stavět více jaderných elektráren. Politicky průchodnější a rychlejší by mohlo být budování většího počtu propojovacích vedení, to by však Evropská komise musela bojovat s odporem místních operátorů (přenosových sítí)," řekl Roman. Šéf ČEZ navrhl, aby se všechny poplatky za mezistátní dodávky elektřiny vyčlenily a investovaly do vylepšeného propojení. Tak by země s přebytky energie, jako například Česká republika, mohly exportovat snadněji do zemí, které mají deficity. Romanova vyjádření přišla ve chvíli, kdy Evropská komise zahájila revizi energetické politiky EU. Ta bude muset reagovat na novoroční incident, kdy ruský Gazprom přerušil dodávky zemního plynu na Ukrajinu, a narušil tím i dodávky do střední a západní Evropy. Tím Moskva jen upozornila na přílišnou závislost Evropy na dovozu ruských energetických surovin. Foto: Aktuálně.cz Česká republika je jednou ze zemí, které po ukrajinské krizi začaly volat po větší diverzifikaci energetických zdrojů. ČEZ nyní provozuje dvě jaderné elektrárny a letos chce rozhodnout, zda výrobu z jádra zvýší. Elektrárnu na zemní plyn ČEZ neprovozuje. Zlepšení mezihraničního propojení by ČEZ vyhovovalo, protože je po francouzské EDF druhým největším vývozcem elektřiny v Evropě. Firma exportuje asi 20 procent své produkce, zejména do Německa. Roman předpokládá, že hodnota exportu ČEZ by se mohla zvýšit na dvojnásobek. Poptávka po energii ve střední Evropě díky silnému hospodářskému růstu výrazně roste a sousední země budou nyní muset zavírat zastaralé elektrárny. Návrhy ČEZ však zřejmě vyvolají odpor u odpůrců jaderné energie i u západoevropských producentů, kteří si chtějí chránit své trhy.


Ruskou jadernou ponorku zachvátil požár

Devět hodin bojovali hasiči s požárem v loděnicích nedaleko Murmansku. Plameny tam přeskočily i na ponorku s jaderným pohonem, která tam procházela opravami. Jaderné reaktory byly odstavené. Devět lidí bylo při nehodě zraněno. Požár podle úřadů vznikl z nedbalosti. Plameny zachvátily dřevěné molo poblíž ponorky Jekatěrinburk a následně přeskočily i na plášť plavidla. S živlem bojovalo 11 hasičských jednotek, jimž asistovali členové námořnictva s několika vrtulníky i hasičskou lodí. S plameny hasiči bojovali devět hodin a pod kontrolu je dostali až téměř dvě hodiny po čtvrteční půlnoci. Hašení požáru na ponorce Jekatěrinburk Oba reaktory moderní ponorky třídy Delta IV o výtlaku 11 740 tun byly odstavené a z lodi bylo odstraněno i jejích 16 mezikontinentálních balistických střel, z nichž každá disponuje čtyřmi hlavicemi. Podle ministerstva pro mimořádné situace nedošlo k úniku radiace a úřady situaci dál monitorují. Ruská jaderná ponorka Jekatěrinburk


Nová jadrová elektráre je v nedohadne, nevyplatí sa

Projekt nového jadrového zdroja v Jaslovských Bohuniciach zrejme po zhruba deviatich rokoch zmrazia. "Ja si myslím, e otázka nového jadrového zdroja vtejto chvíli nie je aktuálna, povedal na medzinárodnom Európskom jadrovom fóre minister hospodárstva Peter iga. Dôvodom je poda neho nízka cena elektriny na medzinárodných trhoch. Cena elektriny, ktorá je vsúasnosti na trhoch, nedáva ekonomickú návratnos tomuto projektu. Budeme si musie poka na cenu, ktorá bude vyjadrova návratnos, kontatoval iga stým, e slovenská vláda nemá záujem garantova výkupnú cenu elektriny vyrobenej vjadrovej elektrárni. Pre realizáciu projektu nového jadrového zdroja vláda SR vroku 2009zaloila Jadrovú energetickú spolonos Slovenska (JESS). Majoritným 51-percentným akcionárom sa stal tátny podnik JAVYS. Vláda pod vedením Roberta Fica sa koncom roka 2008rozhodla, e do projektu zoberie aj eskú energetickú skupinu EZ, ktorá získala 49% akciíJESS. Spolonos JESS oúplnom zmrazení projektu zatia hovori nechce. Príprava projektu nového jadrového zdroja vlokalite Jaslovské Bohunice pokrauje poda aktualizovaného podnikateského plánu vsúlade sdohodou akcionárov. innosti zadefinované aktualizovaným podnikateským zámerom zohadujú súasnú situáciu na trhu selektrickou energiou, povedala pre portál vEnergetike.sk Lenka Huttová, zastupujúca referentku komunikácie a právnych sluieb spolonostiJESS. Zmrazením jadrového projektu, ktorý mal poda predstáv bývalého premiéra Roberta Fica nahradi dva vsúasnosti vyraované jadrové bloky vJaslovských Bohuniciach, môe prís polotátna firma onemalé peniaze. Poda zverejnených údajov vo výroných správach spolonosti JESS sa do projektu preinvestovalo najmenej 27miliónov eur. Investície ili najmä na výkup pozemkov a na rôzne poradenské sluby. Nemalá suma ila aj na vypracovanie správy potrebnej na proces posudzovania vplyvov na ivotné prostredie(EIA). Projekt získal od ministerstva ivotného prostredia vrámci procesu EIA kladné stanovisko pred dvoma rokmi. Poda vsúasnosti platných zákonov je proces EIA pre daný projekt platný sedem rokov, teda do roku2023. Zprocesu posudzovania vplyvov na ivotné prostredie vyplynulo, e vBohuniciach by mal vyrás jeden jadrový rektor generácie III+ smaximálnym istým intalovaným elektrickým výkonom do 1700megawattov. Poda investiného zámeru, ktorý bol posudzovaný vprocese EIA, sa pôvodne uvaovalo so zaiatkom výstavby novej jadrovej elektrárne vroku 2021.Do trvalej prevádzky mala by elektráre uvedená vroku 2029.ivotnos bola naplánovaná na 60rokov. Výstavba bohunickej elektrárne si mala vyiada poda odhadov spred piatich rokov od 4do 6miliárdeur. https://venergetike.sk/ch-zmrazuju/


Clintonová míří do Prahy, kvůli tendru na Temelín

Šéfka americké diplomacie chce podpořit americkou firmu Westinghouse Praha- Šéfka americké diplomacie Hillary Clintonová přijede v pondělí na bleskovou návštěvu Prahy, aby podpořila firmu Westinghouse v tendru na rozšíření Jadernéelektrárny Temelín. S odvoláním na české i americké diplomatické zdroje o tom informuje serverihned.cz. "Americká strana vychází z původního harmonogramu firmy ČEZ, podle kterého by mělo už v nejbližších měsících padnout předběžné rozhodnutí o výsledcích soutěže. Američané zřetelně posilují svoji aktivitu," uvedl pro Hospodářské noviny (HN) český diplomat, který je důvěrně seznámený s přípravou příjezdu ministryně Clintonové do Prahy. Návštěva české metropole, kde by se měla Clintonová zdržet čtyři až pět hodin, byla do jejího rozvrhu zařazena na poslední chvíli jako výraz důležitosti, kterou americká administrativa přikládá tendru na rozšíření Temelína, píše server. HN se nepodařilo potvrdit, s kým bude Clintonová v Praze jednat, ale s největší pravděpodobností se setká s premiérem Petrem Nečasem.  Náklady na dostavbu temelínské elektrárny se odhadují na 200 až 300 miliard korun. Stavba třetího a čtvrtého bloku má být hotova nejpozději v roce 2025. Vítěz tendru má být vybrán v příštím roce. Tendr nabral na počátku října nové obrátky, když z něj ČEZ kvůli nesplnění zadávacích podmínek vyloučil francouzskouArevu. Ta se proti vyřazení ohradila a nyní záležitost řeší brněnský antimonopolní úřad. Kromě Arevy a Westinghousu se o dostavbu uchází i česko-ruské Konsorcium MIR.1200, které tvoří ruské společnosti Atomstrojexport a Gidropress a česká firma Škoda JS.


Rusko vypustilo do sveta podivný príbeh: Piati mui a rádioaktívna látka! Ukrajina má vlastnú verziu!

Ruská Federálna bezpenostná sluba (FSB) v piatok uviedla, e zadrala piatich udí, ktorí sa údajne snaili zakúpi jeden kilogram rádioaktívneho cézia-137 za 3,5 milióna dolárov (3,2 milióna eur). Nebezpenú látku vraj mali zaobstaráva pre istého obana Ukrajiny, informuje agentúra Reuters s odvolaním sa na ruské médiá. Reuters upozoruje, etvrdenia FSB sa nepodarilo nezávisle overi a e sa k nim ete nevyjadrili ani ukrajinské úrady. FSB vyhlásila, e cézium-137 malo by vyvezené z Ruska a vyuité na incident, ktorý by bol prezentovaný ako nasadenie zbrane hromadného nienia. Celá udalos mala by údajne vyuitá na diskreditáciu Ruska. Moskva neposkytla iadne informácie o identite ani národnosti piatich zadraných osôb. Ukrajinský prezident Volodymyr Zelenskyj vo tvrtok vyhlásil, e ukrajinská tajná sluba získala informácie o tom, e Rusko zvauje uskutonenie "teroristického" útoku v Záporoskej jadrovej elektrárni (ZAES) na juhu Ukrajiny. Ukrajina elila tvrdej pabe: Obrancom sa podarila úasná vec! Rusi museli zúri Ukrajina elila tvrdej pabe: Obrancom sa podarila úasná vec! Rusi museli zúri Kreme toto Zelenského tvrdenie odmietol a obvinil Kyjev, e sa plánuje zmocni elektrárne a ostreova jej sklady jadrového paliva.Vyhlásil tie, e Ukrajina pracuje na zostrojení tzv. "pinavej bomby". Kyjev tieto obvinenia odmietol.


Nehézvizes reaktort épít Irán

Irán kitart amellett, hogy csak polgári célokra épít atomreaktorokat, és nem kíván fegyvereket fejleszteni. Azonban az amerikaiak szerint Iránnak nincs is szüksége atomreaktorokra. Mindenesetre a Nemzetközi Atomenergia Ügynökség munkatársait meglepte az épülő natanzi atomkomplexum felszereltsége és a benne talált 160 centrifuga. Kövesse az Indexet Facebookon is! Kapcsolódók (2) Kell az áram Irán továbbra is azt állítja, hogy atomprogramja pusztán békés célokat szolgál. Szkeptikusok hozzáteszik: India és Pakisztán is hosszú ideig ugyanezt állította, ám később kiderült, hogy titokban mégis atomfegyvereket fejlesztettek. Emellett Irán az egyik legnagyobb mennyiségű fosszilis energiahordozóval rendelkező ország, így sokan nem értik, miért van szüksége az országnak elektromos áramot termelő atomreaktorokra. Urándúsítás Natanzban? Richard Boucher, az amerikai külügyminisztérium szóvivője szerint Irán nem békés célokra kívánja használni a reaktorokat. A szóvivő szerint ugyanis Irán dúsított uránnal működő, nehézvíz-hűtésű reaktorokat épít a közép-iráni Natanzban, ami akár nukleáris robbanófejek előállításhoz szükséges alapanyagokhoz is használható. A helyszínen 160 működő, urándúsításhoz használható centrifugát találtak a Nemzetközi Atomenergia Ügynökség emberei. Emellett újabb ezer centrifuga megépítéséhez szükséges alkatrészt találtak. Mindenáron Elemzők szerint a Bush kormányzat azon munkálkodik, hogy Irán beismerje: megsértette a Nemzetközi Atomenergia Ügynökség által kidolgozott, az atomfegyverek fejlesztését korlátozó szerződéseket. Oroszország - Irán legfőbb technológiai beszállítója - ellenzi az amerikaiak törekvéseit. Szakértők szerint az egyre erősebb amerikai retorika azt mutatja, hogy az Egyesült Államok kormánya kész akár egy újabb konfrontációra is, hogy meggátolja a "haramia államok" tömegpusztító fegyverekhez való jutását. Szankciókkal sújthatják Iránt Az amerikaiak szerint Teherán megpróbálta eltitkolni atomprogramját, de az ellenzékiek nyilvánosságra hozták az adatokat. Washington a britek támogatásával arra kéri a Nemzetközi Atomenergia Ügynökséget, hogy ítélje el Iránt a nemzetközi szerződések megszegésért. A szervezet jövő héten ad ki jelentést az esetről, és ha Irán valóban megsértette az előírásokat, akkor szankciókkal sújtják, jelentette be Mohammed El Baradei, jelentette a Globe and Mail. Kövesse az Indexet Facebookon is!


Temelín otestuje americké palivo, nechce záviset jen na Rusku

ČEZ bude v jaderné elektrárně Temelín testovat nové palivo americké společnosti Westinghouse Electric Company (WEC). Chce tak zvýšit bezpečnost dodávek prostřednictvím různých zdrojů jaderného paliva. Zprávu americké společnosti potvrdil mluvčí ČEZ Ladislav Kříž. Dosud Temelín využívá palivo z Ruska. „Smlouva s WEC není výběrem dodavatele paliva, ale dohodou o vývoji a následném testování několika palivových souborů. I WEC by měl získat příslušnou licenci. Výhoda proČEZby byla v možnosti následné diverzifikace dodavatelů paliva. Diverzifikace  dodavatelů je v řadě zemí standardní,” řekl Novinkám mluvčí ČEZ Ladislav Kříž. ČEZ má se současným dodavatelem paliva smlouvu do roku 2020 s opcí na pět let. „Ale hodláme otestovat trh a vybrat si nejlepší nabídku. Letos předpokládáme vyhotovení zadávací dokumentace a vlastní tendr by mohl být zahájen nejpozději počátkem roku 2017. Výsledek bychom chtěli vyhlásit v roce 2019,” dodal Kříž. Westinghouse v pondělí oznámil, že dodá společnosti ČEZ proTemelínšest testovacích palivových souborů (tzv. Lead Test Assemblies). „Smlouva na tuto dodávku podepsaná mezi oběma společnostmi je v souladu se standardy v jaderném průmyslu pro licencování a vývoj nového paliva, které má být použito v provozovaných reaktorech. JE Temelín v současné době používá palivo specifického designu, pro zajištění bezpečné kompatibility s ním je proto třeba nové palivo pečlivě testovat po dobu dvou let,” uvedl Westinghouse v tiskové zprávě. Podle smlouvy budou testovací soubory vyrobeny v závodě Westinghouse ve švédském Västerås. Evropská komise schválila v květnu 2014 Strategii evropské energetické bezpečnosti, v níž uvádí, že „provozovatelé všech elektráren mají zajistit diverzifikované portfolio dodávek paliva“. Jaderná elektrárna Temelín  ČEZ V Evropské unii je nyní 131 jaderných elektráren, z nichž 60 procent je založeno na technologii Westinghouse, ať už amerického, nebo evropského designu. Pět zemí (Bulharsko, Slovensko, Finsko, Maďarsko a Česko) provozuje ruské reaktory (čtyři typu VVER-1000 a 14 typu VVER-440). Tyto země jsou v současnosti stoprocentně závislé na dodávkách paliva z Ruska.


Mohli ruské jadrové zbrane padnú Prigoinovi do rúk?

Vzbura éfa vagnerovcov Jevgenija Prigoina rozpútala pekulácie, o by sa stalo, keby sa dostal k ruským jadrovým zbraniam. Experti tvrdia, e je to zveliený problém, ale americké tajné sluby o om intenzívne diskutovali. Poda denníka Washington Postspravodajské organizácie u pribline dva týdne tuili, e Prigoin nieo chystá. Noviny sodvolaním sa na predstavitea vlády USA, ktorý si neelal by menovaný, napísali, e panovali veké obavy ztoho, o sa môe sta. i ruský prezident Vladimir Putin zostane pri moci a o by mohla znamena akákovek nestabilita pre kontrolu ruského jadrového arzenálu. "Vtomto smere bolo vea otázok, uviedol vládny zdroj pre Washington Post, ktorý tvrdí, e hlavným zdrojom obáv bol scenár, e sa vRusku zane obianskavojna. "Chcete vedie, kto má kontrolu nad jadrovými zbraami, pretoe sa obávate, e by po nich mohli ís teroristi alebo hrozní udia ako eenský vodca Ramzan Kadyrov, aby získali nástroj, ktorý môu vyui. Mali by monos vydiera Západ a iada, okovek by chceli. Amono by nehrali poda rovnakých pravidiel ako Putin,citovala agentúra ReutersDaniela Hoffmana, bývalého vysokopostaveného predstavitea CIA, ktorý pôsobil ako éf americkej tajnej sluby vMoskve. Prigoinovi udia vsobotu obsadili Rostov nad Donom a pohli sa smerom kMoskve. éf vagnerovcov kritizoval vedenie ruskej armády a následne jeho kroky oznail Putin za zradu. Prigoin nakoniec oznámil, e svojich ozbrojencov sahuje na základe dohody, ktorú sprostredkoval bieloruský diktátor Alexader Lukaenko. Vagnerovcov, ktorí sa zapojili do rebélie, nebudú ruské úrady stíha. Samotný Prigoin má odís do Bieloruska. Poas cesty vagnerovcov na Moskvu sa írili správy, e oldnieri smerujú aj kruským jadrovým zariadeniam. Obavy znásoboval fakt, e sa zdalo, e prigoinovci elili len minimálnemu odporu. Bývalý ruský prezident Dmitrij Medvedev vyhlásil, e by bola ohrozená globálna bezpenos, keby sa atómovky dostali do rúk oldnierom. Bol to vak vprvom rade odkaz Západu, aby sa nepostavil na Prigoinovu stranu. Experti zárove pripomínajú, e skupina ako vagnerovci by mal len ako dokázala nejakým spôsobom jadrové zbrane poui. "Osobne si myslím, e je to posledná vec, ktorej by sa udia mali obáva,reagovalna sociálnej sieti Twitter na súvislos Prigoinovej vzbury satómovkami Nikolai Sokov, expert zViedenského centra pre odzbrojenie a neírenie zbraní hromadného nienia. Jasne sa ktomu vyjadril aj Pavel Podvig, éf Projektu pre ruské jadrové sily vÚstave OSN pre výskum odzbrojenia. "Môe ozbrojená skupina, ak sú vagnerovci, prevzia kontrolu nad niektorými ruskými jadrovými zbraami a nejako ich poui alebo odpáli? Krátka odpove je nie, je to prakticky nemoné, napísal na Twitteri Podvig. Can an armed group like Wagner take control of some of Russia's nuclear weapons and somehow use or detonate them? The short answer is no, it's virtually impossible. I wanted to write a longer thread, but things are happening way too fast. 1/ pekulovalo sa, e by Prigoinovi udia mohli obsadi jadrový sklad pri Voronei. "Poznamenal by som, e lokalita Vorone-45 (známa ako Objekt 387alebo Borisoglebsk) môe by prázdna, reagoval na Twitteri Podvig stým, e je vak moné, e sú tam iné zbrane, napríklad rakety Iskander. "Akékovek pouitie i odpálenie jadrových zbraní by si vyadovalo odblokovacie kódy PAL (bezpenostné zariadenie na kontrolu prístupu pre jadrové zbrane). Predpokladám, e ich môe uvoni centrálne velenie. Potrebná by bola aj aktívna spolupráca sumi z12.hlavného direktoriátu ministra obrany (kontroluje sklady a silá ruských jadrových zbraní), vysvetlil Podvig.


Francúzsko zane odstavova najstariu jadrovú elektráre

Francúzsky prezident Francois Hollande v pondelok uviedol, e ete v tomto roku oficiálne odtartuje dlhý proces odstavovania najstarej francúzskej jadrovej elektrárne Fessenheim, leiacej na východe krajiny nealeko nemeckých hraníc. Hollande vo svojom prejave oivotnom prostredím vElyzejskom paláci, povedal, e oskoro vydá dekrét, ktorým stanoví zaatie odstavovania zmienenej elektrárne. Prebiehajú rozhovory medzi tátom a EDF (prevádzkovateom elektrárne) týkajúce sa podmienok takéhoto kroku, povedal Hollande. Na o najskorie zatvorenie elektrárne vyzvala Francúzsko vmarci aj nemecká vláda, dodáva agentúra AP. Francúzsko schválilo ete vlani vjúli zákon ozníení podielu jadrovej energie na 50percent do roku 2025.Práve jadrová energia pokrýva toti vsúasnosti a 75percent zo spotreby Francúzska, o je viac ne vktorejkovek inej krajine.


Sok radioaktív anyag gyűlt fel a Fukusima környéki gátak aljában

Kövesse az Indexet Facebookon is! Nagy mennyiségű cézium gyülemlett fel a nukleáris balesetet szenvedett fukusimai erőmű környékén lévő gátak aljában. A Mainicsi Sinbun lap ismertette a környezetvédelmi minisztérium által végzett mérések eredményeit, amelyekből kiderül, hogy az erőmű 45 kilométeres körzetében lévő gátak közül legalább tíznek a fenekén megtalálták a radiokatív anyagot. A töltések által határolt folyók vizét ivóvízként is használják, illetve a mezőgazdaságban is ezzel öntöznek. Szakértők szerint ez a víz most nem jelent egészségügyi kockázatot, de a jövőben jelenthet. A gátak aljára vonatkozóan nem létezik megszabott radioaktív határérték, ezért a szakértők viszonyítási adatnak javasolják a kilogrammonkénti nyolc becquereles határértéket, amelyet a sugármentesítéskor összegyűjtött föld és szemét lerakóhelyeire állapítottak meg. A gátak aljában ennek a többszörösét mérték, az egyik legtávolabbi, Gambe védmű fenekén például közel 64,5 ezer becquerel a cézium szintje, vagyis több mint nyolcszorosa az említett határértéknek. A minisztériumi jelentés ugyanakkor felhívja a figyelmet arra, hogy az ivóvízhez használt folyók felszínén a megengedett határérték 10 becquerel, míg a szóban forgó gátak folyóinak felszínén ez az érték nem haladja meg az 1-2 becquerelt. A gátak környéki iszapban felgyülemlő sugárzó anyagot olyan erdőkön átfolyó patakok és folyók szállítják oda, ahol a sugármentesítés eddig kivitelezhetetlen volt, írja az MTI. A 2011. március 11-én történt földrengés és szökőár súlyosan megrongálta a fukusimai atomerőmű három reaktorát, nukleáris katasztrófát okozva. Mindhárom reaktor magja megolvadt, és nagy mennyiségű hasadóanyag került a környezetbe. A környékbeli területek sugárfertőzötté váltak, ezért az erőmű környékéről mintegy nyolcvanezer embert telepítettek ki. A terület nagy részét már sugármentesítették, de a szennyezett föld és szemét elszállítása és tárolása továbbra is nagy gondokat okoz. 5 könyvTöbb mint 600 meghökkentő, érdekes és tanulságos történet! Kövesse az Indexet Facebookon is!


Rusi chcú vybudova Iráncom osem reaktorov, píe Reuters

Poda zdroja agentúry Reuters rokujú Rusko o dvoch reaktoroch v elektrárni Búehr a iestich v iných miestach. TEHERÁN, MOSKVA. Ruská a iránska vláda plánujú ete tento rok uzavrie dohodu o výstavbe ôsmich jadrových reaktorov na iránskom území. Poda tvrtkových informácií zdroja agentúry Reuters rokujú o výstavbe dvoch zariadení v jedinej iránskej atómovej elektrárni Búehr, kým alích es by malo vzniknú na iných miestach.SkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamouSkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamou Rokovania sú poda zdroja v konenej fáze. Ruský prezident Vladimir Putin sa ete zaiatkom týda v tejto veci vyjadril, e rusko-iránska spolupráca bude pokraova aj napriek nejasnostiam okolo jadrového programu islamskej krajiny. Obe krajiny sú toti poda neho nielen "susedia", ale aj dlhodobo spoahliví spojenci. Elektráre na pobreí Perzského zálivu zaali stava Nemci ete pred islamskou revolúciou v roku 1979 a v roku 2010 ju dokonil ruský podnik Rosatom. Vzhadom na rôzne akosti zaala riadne fungova a koncom roka 2011. Jadrové aktivity Iránu sú predmetom niekoko rokov trvajúceho sporu so svetovými vemocami, ktoré islamskú republiku podozrievajú zo snahy získa zbrane hromadného nienia a vyvíjajú na u nátlak prostredníctvom prísnych sankcií. Teherán trvá na tom, e jadrový program slúi na výhradne mierové úely.


Greenpeace: Po estnástich rokoch od ernobyu je odkaz havárie stále aktuálny

Bratislava 25. apríla (TASR) - estnás rokov uplynie v piatok26. apríla od tragickej havárie v ernobyskej jadrovej elektrárni.Hnutie ochrancov ... Bratislava 25. apríla (TASR) - estnás rokov uplynie v piatok 26. apríla od tragickej havárie v ernobyskej jadrovej elektrárni. Hnutie ochrancov ivotného prostredia Greenpeace pri tejto príleitosti pripomína jej aktuálny odkaz a varovanie aj pre súasnos.SkryVypnú reklamuSkryVypnú reklamuSkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamouSkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamou Poda vedúcej slovenskej poboky Greenpeace ubice Trubíniovej dôsledky havárie sú dôrazným varovaním pred zahovaním existujúceho nebezpeenstva. "Východisko z tejto osudovej situácie je jediné nezatvára oi pred realitou, a spravi vetko pre urýchlené odstavenie jadrových elektrární a pre jadrové odzbrojenie," vyhlásila dnes v stanovisku, ktoré poskytla TASR. Kontatovala alej, e nehody v jadrových zariadeniach v rôznych krajinách sveta neboli výnimkou ani pred ernobyskou haváriou, ani po nej a nie sú výnimkou ani dnes. Uviedla, e za zhruba polstoroie existencie jadrovej energetiky sa udiali tisíce nehôd ahkých, aích, ale aj najaích. Môeme teda hovori doslova o astí, e zatia "iba" v jedinom prípade dolo k akej havárii s takými rozsiahlymi následkami ako v ernobyle, poznamenala Trubíniová. Spomenula, e v tejto súvislosti nie je ani Slovensko výnimkou. Pripomenula mnohé nehody jadrového reaktora A1 v Jaslovských Bohuniciach - únik rádioaktívneho oxidu uhliitého v januári 1976, pri ktorom zahynuli dvaja pracovníci a únik rádioaktívnej vody s tavením palivových lánkov vo februári 1977. "Na Slovensku je vak v prevádzke alích es nebezpených reaktorov a aj napriek rizikám sa jadroví energetici snaia predi ich ivotnos za kadú cenu," dodala. V Európe je v prevádzke 212 reaktorov. Poda Trubíniovej teda ijeme na kontinente plnom potenciálnych ernobyov. Táto tragédia jasne ukázala, e keby v ktoromkovek z európskych reaktorov dolo k havárii podobného rozsahu, následky pocíti celá Európa. Hoci pravdepodobnos takejto nehody je nízka, reálne existuje a spolieha sa na astie znamená nezodpovedný hazard s naou prítomnosou i budúcnosou, domnieva sa éfka Greenpeace v SR. *ad som


Pokud naše jaderné bloky dostaví firma z EU, jsme víceméně v bezpečí, říká vládní zmocněnec Bartuška

Rozvoj jaderné energetiky, ale i dalších energetických zdrojů, je klíčovou otázkou, která čeká na rozhodnutí současné koaliční vlády. Měli bychom stavět nové bloky jaderných elektráren Dukovany a Temelín? A kdo tuto zřejmě mnohamiliardovou zakázku nakonec dostane? K tomu se v pořadu Interview Plus vyjadřoval zvláštní zmocněnec pro energetickou bezpečnost.„Základní směr je schválený už od roku 2015, a to ve Státní energetické koncepci. Teď se vede debata spíše o tom, jak rychle a za kolik stavět nové jaderné bloky,“ vysvětluje zvláštní zmocněnec pro energetickou bezpečnost Václav Bartuška.Podle zveřejněných informací dostala v těchto dnech vláda na stůl zprávu jedenáctičlenné komise.Komise měla posoudit rizika a bezpečnostní zájmy při dostavbě elektrárny v Dukovanech. „Je to jen jakýsi vstup do diskuse, ale je taky v režimu utajení, takže její obsah bych nechtěl komentovat,“ odpověděl Bartuška na otázku, co komise doporučila.Česko prý udělalo v posledních 30 letech velký kus práce. „V oblasti zemního plynu, ropy a elektřiny jsme na tom velmi dobře. U dodávek ropy a zemního plynu máme stejný stupeň bezpečí jako Německo, a stejně jako Němci nakupujeme na palivové burze v Rotterdamu. Jen v loňském roce k nám přiteklo 99,3 % plynu z Německa. Z Ukrajiny to bylo 0,7 %.“Základní otázkou je tak podle Bartušky naše budoucnost. „Protože do výsluhy půjde velká část našich uhelných elektráren, které dnes tvoří přes polovinu naší výroby elektřiny vůbec. Do roku 2040 zmizí úplně, a tak se musíme ptát, čím nahradíme uhlí. Druhá, souběžná otázka je, jak jsme schopni prodloužit životnost jaderných elektráren.“Třetinu elektřiny máme z jádra, ale tyto elektrárny byly naprojektovány na 30 let. „Kdyby to bylo opravdu těch 30 let, tak Dukovany jsou odstavené, protože byly spouštěny už v letech 1985−1987.“Výstavba nových bloků jaderných elektráren je tak strategická otázka, a to nejen bezpečnostní, ale i ekonomická. „Klíčový problém jakékoli výstavby nových bloků bude vždy až po podpisu smlouvy, ne před,“ říká zmocněnec. Každý velký projekt ve světě stojí podle zvláštního zmocněnce vlády víc, než se předpokládalo, a má časový skluz.„Naše schopnost vymáhat od dodavatele plnění závazků je naprosto zásadní. Každý projekt má nejen cenu, ale taky hodnotu. Jak zhodnotíte to, že země najednou nemá elektřinu? Tam přece cena najednou úplně zmizí,“ uvádí dále Bartuška.„Máme tady neskutečně předražený tunel Blanka, který je taky páteří veškeré pražské dopravy. Čím dál víc lidí mi říká, že je jim už úplně jedno, kolik si kdo nakrad, ale hlavně že se městu ulevilo,“ říká Bartuška jako příklad, jak se cena změní v hodnotu.Stejné prý musí platit i v případě budoucí ceny dostavby jaderných bloků v Česku. „Kolik si kdo nakrad nám samozřejmě nemůže být jedno, ale pokud uděláte smlouvu nekvalitně nebo příliš rychle, tak vás dodavatel doslova oškube,“ dodává.Kdo by tedy podle Bartušky měl dostavět jaderné bloky Temelína nebo Dukovan? „Budovat jadernou elektrárnu znamená úzký vztah s nějakou zemí na dlouhá desetiletí. Je to civilizační volba a sami si řekněte, s kým chcete, nebo nechcete, být s v takto úzké vazbě,“ odpovídá otázkou.Pak ale nabídl i další náznak své odpovědi. „Pokud máte dodavatele ze stejného právního systému, tedy v našem případě EU, pak jste víceméně v bezpečí. Pokud je země v OECD, což je tady Japonsko, USA a Jižní Korea, tak máte nějakou míru právní jistoty. Když je ale dodavatel z Ruska nebo Číny, tak je to všechno samozřejmě ještě mnohem složitější,“ dodal.Další podrobnosti si poslechněte v přiloženém audiozáznamu pořadu Interview Plus Jana Bumby se zvláštním zmocněncem pro energetickou bezpečnost Václavem Bartuškou.


Fukušima má dál vážnější potíže, než tvrdila japonská vláda

Poničená jaderná elektrárna Fukušima v Japonsku má větší potíže, než se dosud předpokládalo. Technici v úterý v reaktoru č. 2 naměřili vysoké hodnoty unikající radiace a navíc zjistili, že v nádržích není téměř žádná voda k chlazení paliva. Uvedla to agentura AP. Nová zjištění podle AP zpochybňují ujištění japonské vlády o přivedení elektrárny do ustáleného stavu. Tokio na konci loňského roku oznámilo, že se Fukušimu podařilo stabilizovat. Úterní měření prokázala tak vážné škody v druhém varnémreaktoru, že to značně zkomplikuje proces odstavování elektrárny, který potrvá desítky let, napsala agentura s tím, že ostatní reaktory mohou být v ještě horším stavu. Druhý reaktor je zatím jediným podrobněji prozkoumaným. Měření v zadržovací nádrži prokázala radiaci překračující desetinásobně smrtelnou dávku. Provozovatelé elektrárny už dříve uvedli, že více než polovina materiálu z roztavených palivových tyčí pronikla jádrem reaktoru a dostala se do podlahy i částečně i zdí základní zadržovací nádrže. Částice z uniklého paliva podle mluvčího firmy Tepco Juničiho Matsumota zřejmě způsobily nárůst radiace na 70 sievertů za hodinu. Dosud se mělo za to, že hodnoty se pohybují kolem 10 sievertů za hodinu. „Je to extrémně moc,“ komentoval nová zjištění Matsumoto. „Musíme vyvinout zařízení, které vydrží tak vysokou radiaci,“ doplnil. Měřením bylo navíc zjištěno, že hladina chladicí vody v zadržovací nádrži kolem jádra reaktoru je vysoká pouhých 60 centimetrů. V prosinci, kdy vláda oznámila, že je Fukušima stabilizovaná, se uvádělo, že v nádrži je hladina vody na deseti metrech. Matsumoto ve středu uklidňoval, že není důvod k panice. Pumpy nadále vhánějí do reaktoru novou vodu a teplota vody v nádrži je okolo 50 stupňů Celsia, což značí, že roztavené palivo se podařilo zchladit. Fukušima bude ještě dlouhou dobu snadno „zranitelná“. Nebezpečím jsou zejménazemětřeseníčitsunami, které také před rokem katastrofu vyvolaly. Elektrárna stojí na mořském pobřeží a do moře z ní opakovaně unikla radioaktivní voda. Únik byl zaznamenán i tento týden, z poškozeného potrubí uniklo odhadem 80 litrů. Havárie ve Fukušimě podlomila důvěru japonské veřejnosti v jadernou energetiku. Vláda dala odstavit 53 z 54 reaktorů v zemi. Provoz v posledním má skončit v květnu.


Polska bomba atomowa. Mit czy rzeczywistość?

Po agresji Rosji na Ukrainę Polska jest mniej bezpieczna. Dlatego musimy poważnie zastanowić się nad dostępem do broni jądrowej. Przed kilkoma dniami pisałem, że nie powinniśmy bać się atomowego szantażu Rosji. Kilku czytelników zwróciło mi uwagę, że bagatelizuję zagrożenie. To nie tak. Zrobiłem bowiem wyraźne zastrzeżenie. Nie mamy się czego bać dopóty, dopóki Putin siedzi przy stole negocjacyjnym z przywódcami mocarstw zachodnich. Nie można jednak wykluczyć, że władca Kremla w którymś momencie przewróci ten stół. Wtedy Polska i wszystkie kraje europejskie graniczące z Rosją znajdą się w tarapatach. Atomowy Armagedon Scenariusz otwartej agresji Rosji, która rozleje się na Europę, jest mało prawdopodobny, ale nie da się go w pełni wykluczyć. Rosyjscy wojskowi nie tylko w kółko straszą nas atomowym Armagedonem, ale próbują go w grach sztabowych i na poligonach. W roku 2013 podczas manewrów „Zapad” Rosja i Białoruś ćwiczyły atak na kraje bałtyckie i Polskę (w ich trakcie miano przeprowadzić atak jądrowy na Warszawę). O rosyjskim scenariuszu atomowym pisał niedawno Andriej Piontkowskij, rosyjski opozycjonista i zarazem znawca strategii wojen jądrowych. Według niego, wojska rosyjskie najpierw zaatakują Estonię. Jeśli NATO nie odpowie natychmiast, to kryzys ten skończy się efektownym blitzkriegiem Moskwy. Jeśli jednak Sojusz skutecznie zareaguje i wyśle swoje wojska w region konfliktu, to Putin zastosuje drugi krok. Zaatakuje bombami atomowymi dwie stolice europejskie i -jak zauważa Piontkowskij- „nie będzie to Paryż ani Londyn”. Putin przekonany o tchórzliwości przywódców Zachodu zakłada, że nie zdecydują się oni na eskalację. A to dlatego, że NATO  musiałoby odpowiedzieć jądrowym uderzeniem na Moskwę, co w konsekwencji spowodowało rosyjski odwet i zniszczenie Europy, Rosji i USA. Putin atakując dwie europejskie stolice pozostanie bezkarny. W ten sposób osiągnie swoje najważniejsze cele: rozbije NATO oraz skompromituje Stany Zjednoczone. Ten czarny scenariusz jest oczywiście jednym z najmniej prawdopodobnych, ale ponieważ rozpatrywany jest przez Rosjan musi być brany pod uwagę na Zachodzie i w Polsce. Nawet jeżeli jedynym jego celem jest dezinformacja i przestraszenie przeciwników Kremla. Doktryna słabości Nasza strategia obronna oparta jest na gwarancjach NATO. Wbrew powszechnemu mniemaniu, nasi sojusznicy nie są bezwarunkowo zobowiązani do obrony terytorium Polski, a jedynie do udzielenia pomocy, jaką uznają za konieczną. Może się więc zdarzyć, że w przypadku agresji na nasz kraj uznają za konieczną tylko pomoc dyplomatyczną, a wtedy będą musiały nam wystarczyć ich gromkie wyrazy protestu i oburzenia. Polska nie powinna opierać swojego bezpieczeństwa wyłącznie na gwarancja obcych mocarstw. A tak było do tej pory. Przez ostatnie dwie i pół dekady ograniczaliśmy własny potencjał obronny. Armię zredukowaliśmy do 100 tys. osób, z których większość to biurokraci w mundurach, ponieważ do walki w polu nadaje się 20-30 tys. żołnierzy. Nie posiadamy efektywnych systemów obrony przeciwlotniczej i antyrakietowej. A to oznacza Rosjanie za pomocą rakiet z Kaliningradu są w stanie w ciągu kilku godzin zniszczyć nie tylko chlubę naszej armii - samoloty F-16, ale i najważniejszą infrastrukturę (mosty, elektrownie itd.). I mogą to zrobić bezkarnie, ponieważ polska doktryna obronna do niedawna nie przewidywała możliwości odstraszania. To znaczy, że nie byliśmy w stanie niczym zagrozić terytorium rosyjskiemu. Wszystko według filozofii: im bardziej będziemy bezbronni, tym bezpieczniejsi. W polskim myśleniu ma ona długą tradycję, bo jej początki można znaleźć jeszcze w czasach saskich. To ona doprowadziła do utraty niepodległości pod koniec XVIII w. Rząd RP zarzucił ją dopiero przed kilkoma miesiącami, kupując taktyczne pociski manewrujące JASSM (fizycznie dostaniemy je w roku 2016). W planach są zakupy pocisków manewrujące średniego zasięgu. Dzięki nim polska armia będzie mogła, co prawda w przyszłości, zaatakować terytorium potencjalnego agresora, jakim jest Federacja Rosyjska. Polska bomba atomowa Ażeby skutecznie rywalizować z Rosją, jak zauważył Włodzimierz Bączkowski, wybitny przedwojenny rosjoznawca, trzeba stosować te same, co ona metody. Jeśli Kreml straszy nas bronią jądrową, winniśmy odpłacić mu tym samym. Budowa własnych sił jądrowych w chwili obecnej raczej nie wchodzi w grę. Nie mamy technologii budowy broni jądrowej, rakiet dla jej przenoszenia, a poza wszystkim zakazuje nam tego prawo międzynarodowe. Polska może te ograniczenia ominąć, przystępując do natowskiego programu udostępniania przez USA broni jądrowej sojusznikom (NATO nuclear sharing). Polega on na tym, że broń atomowa stacjonuje w amerykańskich bazach na terytoriach państw członkowskich i w razie wojny jest użyczana ich siłom zbrojnym. W programie tym biorą udział m.in. Niemcy i na ich terytorium znajduje się kilkadziesiąt amerykańskich taktycznych bomb atomowych B-61. Rząd w Berlinie nie odczuwając już zagrożenia najchętniej pozbyłby się tego atomowego uzbrojenia. Tak się składa, że polskie F-16 po niewielkiej modernizacji mogłyby przenosić te bomby. Dlatego warto rozważyć zwiększenie polskiego potencjału odstraszania i przeniesienie amerykańskiej bazy do Polski. W państwach NATO rozpoczęto już dyskusję na temat stacjonowania broni jądrowej na terytoriach nowych państw członkowskich. Z listem w tej sprawie zwrócili się w końcu stycznia br. do Departamentu Obrony USA dwaj republikańscy deputowani Mike Turner i Mike Rogers. W Polsce dyskutują na ten temat eksperci, ale nie politycy. A przecież ich rola będzie decydująca. Albowiem to oni będą przekonywać waszyngtońską elitę do tego, aby Ameryka w istotny sposób wzmocniła strategiczną pozycję Polski i innych państw flanki wschodniej NATO. Jak dotąd bowiem nasz najważniejszy sojusznik zachowywał daleko posuniętą wstrzemięźliwość wobec naszych obronnych potrzeb.


Magyarokat díjaztak a CERN-ben

A világ legnagyobb részecskefizikai kutatóintézete, a genfi székhelyű CERN az idén négy magyar kutatót díjazott az elmúlt években-évtizedekben végzett, a CMS detektorhoz kötődő munkája elismeréseként - tájékoztatta a debreceni ELKH Atommagkutató Intézet (ATOMKI) pénteken az MTI-t. Bencze Györgyöt életmű-díjjal tüntették ki Közleményük szerint díjat kapott az Atommagkutató Intézet (ATOMKI) két kutatója, Béni Noémi és Szillási Zoltán tudománynépszerűsítő munkájáért, a világszinten ismertté vált CMS virtuális látogatás létrehozásáért és működtetéséért. Elismerést vehetett át a francia származású, jelenleg szintén az ATOMKI kötelékébe tartozó Daniel Francois Teyssier a kísérletekben végzett koordinációs munkájáért. CMS életműdíjat kapott Bencze György, a Wigner Fizikai Kutatóközpont nyugalmazott kutatója sok évtizedes fáradhatatlan és odaadó kutató-fejlesztő tevékenységéért. Mint írják, a díjakat június 29-én adták át ünnepélyes keretek között a CERN-ben. Jónéhány Nobel-díjat osztottak már ki, az itt elért eredményekért A CERN (Centre Européen pour la Recherche Nucléaire - Európai Nukleáris Kutatási Központ) a világ legnagyobb részecskefizikai laboratóriuma; jelenleg 23 európai tagország - köztük Magyarország - együttműködésével üzemel. Svájc és Franciaország határán terül el, legméretesebb építménye a mélyen a felszín alatt futó, 27 kilométer kerületű hatalmas körgyűrű, amely az LHC (Large Hadron Collider - Nagy Hadronütköztető) nevet viseli. A körgyűrűn négy nagy részecskedetektor helyezkedik el: az ATLAS, az ALICE, a CMS és az LHCb. A központ 1954-es alapítása óta a tudomány egyik fellegvára, legfőbb feladata a Világegyetem keletkezésének kutatása. Az itt elért eredmények nyomán jónéhány Nobel-díjat osztottak ki. A legutóbbi nevezetes esemény a Higgs-bozon létezésének kísérleti igazolása volt. A rendkívüli tudományos és technikai kihívások megválaszolására és leküzdésére a világ minden tájáról érkeznek ide szakemberek - emlékeztetnek a közleményben. Fontos feladat a tudomány népszerűsítése is Az Atommagkutató Intézet színeiben a CERN-ben dolgozó Béni Noémi és Szillási Zoltán több mint 10 éve tagja a CMS (Compact Muon Solenoid) detektorrendszer csapatának. Mivel széleskörű kutató- és fejlesztő munkájuk e berendezés körül forog, kívül-belül ismerik a CMS detektort, amely a Nagy Hadronütköztető egyik ütköztetési pontján végbemenő részecskefizikai jelenségek megfigyelésére épült, és 2003 óta üzemel. A detektor fogad látogatócsoportokat, de ily módon csak kevesen nyerhetnek betekintést az itteni munkába és környezetbe. A CERN és a CMS kísérlet egyik fontos küldetése a tudomány népszerűsítése, az intézetben folytatott kutató- és fejlesztő munkák nagyközönség számára érthetően megfogalmazott ismertetése. Ezért 2011-ben Béni Noémi és Szillási Zoltán elindították a virtuális tárlatvezetést, amelynek keretében az érdeklődő csoportok, főként iskolai osztályok a világ bármely szegletéből betekinthetnek az itt folyó munkába. Béni Noémi a detektor mellől vagy egyenesen annak belsejéből jelentkezik egy kézikamerával, Szillási Zoltán pedig az irányítóteremből felügyeli az eseményeket, szintén egy kamerával; mindketten mesélnek a fizika és a technika érdekességeiről és válaszolnak a feltett kérdésekre. A különböző országokból bejelentkező csoportokhoz igyekeznek abból az országból származó, azon a nyelven beszélő kutatót választani idegenvezetőként, ezzel is közelebb hozva az érdeklődőkhöz ezt a különös világot. A CMS detektor mára már több mint 400 virtuális látogatással büszkélkedhet. Komoly elismerést kaptak a magyar tudósok Béni Noémi és Szillási Zoltán e tevékenységük elismeréseként nyerték el a CMS díját (CMS Award).Daniel Francois Teyssier 2019 óta az ATOMKI munkatársa. Feladata a CERN GEM (Gas Electron Multiplier - gáztöltésű elektronsokszorozó) típusú detektorainak beépítése a CMS detektorrendszerbe, ezek beüzemelése és tesztelése, továbbá ezen összetett feladat teljeskörű koordinálása. A CMS díját az elmúlt években végzett kitűnő munkájáért kapta. A CMS életműdíjjal kitüntetett Bencze György a Wigner Fizikai Kutatóközpont kutatójaként tudományos munkássága nagy részét a CMS detektorhoz kötődő müon-helymeghatározó rendszer kidolgozásával, felépítésével és fejlesztésével töltötte. Sok magyar kutató köszönheti neki, hogy részese lehetetett a CERN-ben folyó munkálatoknak. Bencze György jelenleg az Atommagkutató Intézet színeiben folytatja tevékenységét. (Forrás: MTI)


USA: Barack Obama broni porozumienia ws. programu nuklearnego Iranu

Prezydent Barack Obama, usiłujący przekonać sceptyczny Kongres USA i amerykańską opinię publiczną do porozumienia ws. programu nuklearnego Iranu, podkreślił dziś, że stanowi ono historyczną szansę dążenia do lepszego świata. Podczas konferencji prasowej w Białym Domu Obama oświadczył m.in., że porozumienie z Iranem da możliwość pokojowego usunięcia "wielkiego zagrożenia dla bezpieczeństwa regionalnego i międzynarodowego". Celem ogłoszonego we wtorek w Wiedniu porozumienia grupy 5+1 (USA, Rosji, Chin, W. Brytanii, Francji i Niemiec) z Teheranem jest stworzenie gwarancji, że Iran nie będzie prowadził prac nad bronią jądrową. Strona irańska przystała na wiele technicznych ograniczeń, zachowując prawo do pokojowego programu nuklearnego. Prezydent USA akcentował, że bez tego porozumienia groziłoby nasilenie walk na Bliskim Wschodzie oraz że inne kraje czułyby się zmuszone do prowadzenia własnych programów nuklearnych "w tym najbardziej niestabilnym regionie na świecie". Obama wyraził przekonanie, że porozumienie z Teheranem odcina Iranowi wszystkie drogi do programu broni nuklearnej. Akcentował przy tym, że nie ma "dźwigni dyplomatycznej", która umożliwiałaby wyeliminowanie do ostatka pokojowego programu nuklearnego Iranu, i oświadczył w tym kontekście, że alternatywą jest tylko dyplomacja albo wojna. Krytykom porozumienia z Iranem zarzucił, że nie przedstawili lepszej opcji. Prezydent przyznał, że Izrael - zdecydowanie przeciwny porozumieniu społeczności światowej z Teheranem - ma uzasadnione obawy o swe bezpieczeństwo w związku z postawą, zajmowaną wobec państwa żydowskiego przez Iran. Jednocześnie wskazywał, żebroń nuklearnaw rękach Iranu spotęgowałaby zagrożenie dla Izraela. Przypomniał, że Iran kwestionował prawo Izraela do istnienia, negował Holokaust, finansuje szyicki Hezbollah w Libanie, irańskie rakiety są skierowane na Tel Awiw. Kongres USA ma 60 dni na ocenę porozumienia. W tym czasie Obama nie będzie mógł podjąć żadnych decyzji w sprawie zniesienia lub zamrożenia sankcji wobec Iranu. Zgodnie z oczekiwaniami, kontrolujący Kongres Republikanie natychmiast skrytykowali porozumienie, nie udając nawet, że zdążyli je przeczytać. Republikanie, tak jak premier Izraela Benjamin Netanjahu, twierdzą, że za miliardy uzyskane ze sprzedaży ropy w następstwie zniesienia sankcji, Iran będzie mógł w jeszcze większym stopniu niż obecnie sponsorować terroryzm. Obama zapowiedział, że zapowiedział, że zawetuje każdą ustawę w Kongresie USA, której celem byłoby podważenie wdrożenia umowy. (do)


Výběr z médií: hektolitry piva v kanálu, hrozba až půl milionu nových exekucí a nezájem o pěstování konopí

Středeční vydání deníku Mf Dnes přichází s informací, že kvůli koronavirové krizi se do finanční ch problémů dostává stále více rodin. Na konci roku proto hrozí až půl milionu nových exekucí. Právo píše o českém nezájmu o budoucí byznys s léčebným konopím. Deník N informuje o tom, že lékaři už nemají využití pro statisíce rychlotestů z Číny. Více si přečtěte ve výběru z médií, který sestavil Radiožurnál.Pivovary musely kvůli koronavirové epidemii zlikvidovat desítky tisíc hektolitrů piva, zjistildeník E15. Při ekologické likvidaci alkoholu asistovali celníci. Pivovary si ale budou moci požádat o vrácení daně. Deník připomíná, že vrácení daně za pivo stažené z oběhu umožňuje novela zákona o spotřebních daních, kterou v dubnu přijala sněmovna v režimu legislativní nouze. Celní správa zatím celková čísla likvidovaného prošlého piva nemá.Lékaři už nemají využití pro statisíce rychlotestů na koronavirus z Číny. Doteď je používali u lidí, kterým končila karanténa. Ministerstvo zdravotnictví ale rozhodlo, že od června se místo nich bude dělat PCR test, informujeDeník N. Rychlotesty zjišťují přítomnost protilátek proti koronaviru v krvi. PCR testy používají spolehlivější metodu – odhalují vir v těle z výtěru z krku nebo nosu. Jsou ale také výrazně dražší, vyjdou na zhruba 1500 korun, rychlotest na 180 korun.V Česku hrozí až půl milionu nových exekucí. Kvůli koronavirové krizi se do finančních problémů dostává stále více rodin a situaci ještě zhoršují lichváři, píše středečníMf Dnes. Už na začátku tohoto roku bylo v exekuci 783 tisíc lidí. Optimistický scénář je, že na přelomu roku budou desítky tisíc nových insolvencí a exekucí. V méně optimistické variantě jich může být až půl milionu.Více než tři čtvrtiny Čechů by si přály zákaz klecového chovu slepic, informujeregionální Deník. Čeští spotřebitelé by si podle něj dokonce připlatili za tuzemská vejce z alternativních chovů namísto těch levnějších z polských klecí. Velké obchodní řetězce se už dříve zavázaly, že nejpozději v roce 2025 přestanou vejce z klecových chovů prodávat.České vysoké učení technické vychová nové specialisty, kteří budou vyřazovat z provozu jaderné elektrárny, informujíHospodářské noviny. Škola tak využívá toho, že v Německu by reaktory měly do konce roku 2022 přestat fungovat. Nový studijní program se na ČVUT otevře už v září. Studenti se na něm naučí demontovat jaderné elektrárny tak, že po nich na místě nezůstane nic. A jak tvrdí Hospodářské noviny, je to evropsky unikátní a velmi perspektivní obor.Pěstitelé konopí se do budoucího byznysu moc nehrnou. Věnuje se tomudeník Právo. Českým firmám má obchodování s léčebným konopím umožnit vládní novela, podle pěstitelů jsou ale podmínky velmi přísné. K podnikání bude potřeba mít mimo jiné celkem tři povolení. V Česku produkuje léčebné konopí zatím jediná firma. Od ní nakupuje sušenou rostlinu Státní ústav pro kontrolu léčiv, který ji nabízí do lékáren za 150 korun za gram.


Z oprátky do ministerského křesla. Příběh vojáka Lomského

Před 100 lety se narodil Bohumír Lomský. V našich dějinách se najde jen málo tak rozporuplných osobností. Bojoval s nacisty, pak chystal jadernou válku. Praha-Komunistéuž už nasazovaliBohumíru Lomskémuoprátku kolem krku, a přesto se později stal jejich ministrem. Obdivovalsovětskéválečné umění, to mu ale nebránilo, aby při okupaci Československa v roce1968vynadal sovětskému důstojníkovi, protože velel vojákům, kteří Lomského kolegům-poslancům bránili ve vstupu do Federálního shromáždění. A pomohlo to. Ještě dlouho před okupací vytrvale odmítal naléhání sovětských maršálů k rozmístění sovětské armády v Československu, zároveň ale podepsal rozkaz k výstavbě tří skladů pro sovětské jaderné hlavice. Od narození Bohumíra Lomského (ministra národní obrany v letech 1956 až 1968) uplyne 22. dubna přesně 100 let. V dějinách této republiky se najde jen málo tak rozporuplných osobností. Z historiků dnes už nikdo nepopírá, že Lomský byl jedním z nejtalentovanějších vojevůdců své doby, jenž významně přispěl k osvobození Československa odnacismu. Zároveň ale shodně dodávají: velmi výjimečný, avšak velmi kontroverzní. "Ať byl jakýkoliv, tak mu stovky, a možná tisíce lidí vděčily za to, že přežily válku. Nehazardoval totiž zbytečně - tak jako mnozí velitelé v té době - s životy vojáků. Vděčni by vlastně Lomskému měli dnes být i potomci přeživších," říká historik Miroslav Brož zČeskoslovenské obce legionářské. Všechny bitvy, jimiž Čechoslováci na východní frontě prošli, jsou spjaty s Lomského jménem. Byl "věčným náčelníkem štábu": nejprve praporu, pak brigády a nakonec i armádního sboru. Byl to však právě on, kdo operace připravoval a pak jim ve skutečnosti i velel. Už té první -bitvě u Sokolova. A pak mnoha dalším: při osvobození hlavního města Ukrajiny Kyjeva, v Korsuň-Ševčenkovské operaci, v bojích o Bílou Cerekev, Fastov, Dukelský průsmyk... anebo v ostravské operaci. "A oba velitelé 1. čs. armádního sboru v SSSR Ludvík Svoboda a po něm i Karel Klapálek vždy respektovali jeho názor," vzpomíná ve svých pamětech Lomského spolubojovník generál Miroslav Šmoldas. Například kvůli obrovským obětem mnohdy kritizovaná dukelská operace by podle historika Brože byla pro Čechoslováky mnohem krvavější, nebýt Bohumíra Lomského. Lomský zřejmě jen tušil, že o něm celou tu dobu sovětská tajná policie NKVD shromažďuje informace: "... jako prvorepublikový důstojník je loajální k prezidentu Benešovi a štve proti Sovětskému svazu". Přesto byl už krátce po porážce nacismu vyslán do Vorošilovovy akademie v Moskvě, aby si jako frontový velitel doplnil teoretickým studiem praktické zkušenosti. Problém byl ale v tom, že svou studijní pílí a schopností nalézat i v kritických situacích nápaditá řešení zaháněl do úzkých i zkušené profesory. Prestižní generálskou školu v Moskvě zakončil nedlouho před komunistickým převratem v Československu jako jeden z nejlepších studentů. Armádní kontrarozvědka založila přesto na Lomského podle Prokopa Tomka z Vojenského historického ústavu operativní svazek, v němž je označován jako "sabotér výstavby armády podle sovětského vzoru a zrádce". V době procesu s protistátním spikleneckým centrem v čele s generálním tajemníkem KSČ Rudolfem Slánským přibyl poté do svazku další cejch - rejcinovec (Bedřich Reicin, šéf obranného zpravodajství, byl spolu se Slánským a dalšími komunistickými pohlaváry popraven - pozn. red.). "Kontrarozvědka odposlouchávala Lomskému telefon a četla mu i poštu," dodává Prokop Tomek. Nikdo z historiků nenalezl dosud odpověď na otázku, proč na popravišti neskončil i Bohumír Lomský. Dost možná ho zachránila smrt sovětského diktátora Stalina (5. 3. 1953), po němž skonal vzápětí i ten československý - Gottwald. V ten rok se totiž Lomského karta obrací a stává se náměstkem ministra obrany Alexeje Čepičky, jehož po jeho odvolání v roce 1956 vystřídal. Zároveň tím ale odstartoval svůj podíl na tvorbě koncepce totální jaderné války. "Samozřejmě že si ji nevymyslel, ale byl u toho. Studium významné vojenské osobnosti, jakou byl Bohumír Lomský, jenž jako ministr obrany musel balancovat na hraně jaderné katastrofy, nám může napovědět, co vše se kolem vzniku těchto zničujících plánů dělo," domnívá se historik Tomek. Při hodnocení Bohumíra Lomského (historik Brož jej považuje za jednoho z nejschopnějších vojáků své doby - pozn. red.) bychom měli podle jiného vojenského historika, Eduarda Stehlíka, brát v úvahu, že generál si prošel peklem východní fronty a obstál. Nezlomily ho ani pokusy o jeho diskreditaci, aby skončil na popravišti. "Nezlomily, avšak změnily. Jako ministr obrany sloužil režimu, který už neměl pranic společného s tím, za který nasazoval v bojích s nacismem život. Důstojník, který pro Masarykovu republiku dýchal, se změnil v komunistického generála. I když do komunistické strany vstoupil - na rozdíl od většiny - až dlouho po válce," přiznává Stehlík. Není také příliš známo, že Lomský měl trvalé spory s tehdejším prezidentem Antonínem Novotným. Kvůli "semínkovému" generálovi Janu Šejnovi, jenž pod hrozbou zatčení kvůli šmelině s jetelovým semenem utekl na Západ. "Lomský nemohl politruka Šejnu vystát. Měl ho za obyčejného tlachala. Co ale mohl dělat, když byl Šejna prezidentovým chráněncem?" ptá se Miroslav Brož. Ještě ostřejší konflikty s prezidentem měl Lomský kvůli Richardu Tesaříkovi, válečnému hrdinovi, jehož vyhodili z armády. Nepomohly mu ani přímluvy ministra obrany. Když byl nicméně Novotný počátkem roku 1968 zbaven všech funkcí, další vhodnou osobou na odstřel "ze starých časů" byl shledán Lomský. Tak trochu si to ale spískal sám: neuvědomil si, že dlouho plánovaná a také uskutečněná mobilizace dvou divizí může být chápána jako zastrašování reformních změn pražského jara. Lomský zůstal vojákem, jemuž byla politika nejenom na hony vzdálená, ale i nesrozumitelná. Z armády byl definitivně propuštěn s hodnocením: "Po srpnu 1968 aktivně vystupoval na veřejnosti proti vstupu spojeneckých vojsk do Československa. Tento fakt u bývalého ministra národní obrany, kterému především měla být jasná otázka pevného spojeneckého svazku v rámci Varšavské smlouvy a její úlohy, se jeví jako zvlášť závažný." Lomský si našel práci v Institutu manipulačních, dopravních, obalových a skladovacích systémů, kde se postupně vypracoval na předního odborníka. Víc si režim k Bohumíru Lomskému nedovolil. Historici to přisuzují prezidentu Ludvíku Svobodovi, který držel nad "svým náčelníkem štábu" stále ochrannou ruku. "Po vyhazovu z armády se z něj najednou opět stal skvělý vypravěč a velmi přátelský člověk," popisuje poslední výraznou změnu Bohumíra Lomského historik Brož, jenž se s generálem dobře znal. Lomský zemřel předčasně na vážnou chorobu 18. června 1982.


Írán je připraven obnovit jednání o jaderném programu, řekl íránský zástupce při MAAE

Írán je připravený jednat s mezinárodním společenstvím o jaderných otázkách, a to bez jakýchkoli podmínek. Oznámil to včera íránský zástupce při Mezinárodní agentuře pro atomovou energii Alí Askar Soltáníje. Jen krátce předtím Evropská unie schválila rozsáhlé sankce proti Íránu, právě kvůli jeho neochotě zasednout k jednacímu stolu.Íránská jaderná otázka se tak opět vrací do centra světové pozornosti. Uprostřed různých návrhů a protinávrhů ale situace zůstává velmi komplikovaná.„Írán v podstatě pořád opakuje, že chce jednat. Stejně jako to říká Západ. Problém je, že strany nejsou schopné se dohodnout na podmínkách a na tom, co od druhé strany očekávají,“ uvedl na Rádiu Česko blízkovýchodní zpravodaj ČRo Břetislav Tureček.Teherán se podle něj teď svoji nabídkou vrací ke svému návrhu z května, který vypracoval Írán spolu s Tureckem a Brazílii - že by za určitých podmínek byl ochoten vyvézt většinu nízce obohaceného uranu do zahraničí a zpátky by se mu dostalo hotové palivo pro jeho experimentální reaktor v Teheránu.„Tento návrh je ale zase pozměněnou variantou toho, co nabízel loni na podzim Západ Íránu a ten na to jasně neodpověděl,“ dodal zpravodaj.Připomněl, že to, na co nyní ‘kývl‘ Írán, se týká hlavního požadavku EU, tedy vyřešení nízce obohaceného uranu. „To znamená kompromisní model, který by Íránu odebral  velkou část jeho jaderné suroviny, aby ho nemohl dále využívat,“ uvedl.Ve stejné chvíli ale podle něj platí jiné sankce, které zavedla Rada bezpečnosti. „OSN požaduje, aby Irán úplně zastavil obohacování uranu a stavbu těžkovodního reaktoru, protože jsou to technologie možné zneužít ke zbrojení,“ vysvětlil.


Szijjártó Péter: Feladjuk a béke reményét, ha a Nyugat és Oroszország nem beszél egymással

Ha a Nyugat és Oroszország nem beszél egymással, hagyják elhalni a kommunikációs csatornákat, azzal feladják a békének még a reményét is a jelenlegi szörnyű helyzetben - figyelmeztetett Szijjártó Péter külgazdasági és külügyminiszter csütörtökön Moszkvában. A minisztérium közleménye szerint a tárcavezető az Oroszországi Energiahét alkalmával rendezett panelbeszélgetésen kijelentette, ma rendkívülinek számít, hogy egy európai uniós és NATO-tagállam külügyminisztereként részt vesz a mostani rendezvényen, azonban Magyarország még nem adta fel a reményt, és imádkozik azért, hogy minél előbb béke legyen a szomszédságában. "Borzalmas a helyzet, emberek halnak meg és szenvednek, az árak az egekben, az infláció rekordszintet ért el, az első általános globális energiaellátási válsággal nézünk szembe" - hangsúlyozta. "Mind tudjuk, hogy a megoldás erre a szörnyű helyzetre egyetlen szóval leírható, ez pedig a béke" - közölte, hozzáfűzve, hogy hazánk kezdettől fogva elítéli a háborút, s tűzszünetet és béketárgyalásokat sürget. Szijjártó Péter a globális energetikai trendek jelenével és jövőjével foglalkozó beszélgetésen kiemelte, hogy Budapest nem politikai vagy ideológiai, hanem szigorúan fizikai kérdésként tekint az energetikai együttműködésre, ugyanis politikailag vagy ideológiailag nem lehet fűteni és főzni. Ezért teljességgel érdekeltek vagyunk az energetikai együttműködés fenntartásában Oroszország és Magyarország között. Világossá tettük, hogy nem fogunk támogatni semmiféle olyan szankciót, amely veszélyeztetné hazánk biztonságos energiaellátását" - szögezte le. Rendkívül fontosnak nevezte a Török Áramlat működését, s úgy vélekedett, hogy el kell kerülni az északi gázvezetékek elleni szabotázsakciókhoz hasonló incidenseket. Aláhúzta: a kormány kizárólag a nemzeti érdekeket követve alakítja ki az álláspontját, annak nincs sem ukrán, sem orosz aspektusa. A miniszter kérdésre válaszolva kitért a zöld átállás ügyére is, és kijelentette, hogy erre gyakorlati, nem pedig politikai ügyként kell tekinteni, mindazonáltal a kormány a környezetvédelmet fontos feladatnak tartja a bolygó megőrzése érdekében. Elmondta, bizonyos mozgalmak megpróbálták kisajátítani a kérdést, amely "szexi, trendi politikai termékké" vált, azonban szavai szerint minél inkább átpolitizálják ezt, annál hiteltelenebbé válik. Hangsúlyozta, hogy a gazdasági teljesítmény és a versenyképesség erősítésének kéz a kézben kell járnia a környezetvédelemmel, ügyelni kell ezen egyensúly megőrzésére. Hozzátette: "soha nem volt kérdés számunkra, hogy a nukleáris energia tiszta, biztonságos, olcsó és fenntartható módja az energiatermelésnek". A miniszter az ukrajnai háborúra válaszul életbe léptetett szankciókat is érintette, kiemelve, hogy azok rendkívül fájdalmasak Magyarország és Európa számára, talán fájdalmasabbak is, mint Oroszország számára, ezért a béketeremtés jelenti az egyetlen megoldást. Példaként említette, hogy tavaly Magyarország hétmilliárd eurót fordított energiaköltségekre, míg ez idén 19 milliárd euró, jövőre pedig akár 29 milliárd euró is lehet. Szijjártó Péter találkozik többek között Gyenyisz Manturov és Alekszandr Novak orosz miniszterelnök-helyettesekkel, illetve Kirill Komarovval, a Roszatom első vezérigazgató-helyettesével is Moszkvában.


Románia magántőke nélkül bővíti az atomerűművét

Az Enel és az ArcelorMittal is kiszáll a romániai Cernavoda atomerőmű (CNE) hármas és négyes blokkjának megépítéséből. A több mint hatmilliárd eurós projektben a Nuclearelectrica állami vállalat marad az egyedüli részvényes. Mivel a cégek úgy döntöttek, élnek a szerződéses jogukkal, a Nuclearelectrica köteles - a névérték 80 százalékán – visszavásárolni az Enel Investment Holding 9,15 százalékát és az ArcelorMittal Galati 6,2 százalékos részvénycsomagját. A román államnak egy hónapon belül 4 millió eurót kell kifizetnie a két magánbefektetőnek. A cernavodai atomerőműben az eredetileg tervezett öt reaktor közül eddig kettő épült meg: az első 1996, a második 2007 óta működik, 1400 megawatt összesített teljesítményükkel az atomreaktorok az ország villamosenergia-szükségletének mintegy 18 százalékát fedezik. 2007-ben a bukaresti kormány úgy döntött, hogy csak a hármas és a négyes reaktort építik meg, és erre több tendert is kiírtak. A cseh CEZ, a német RWE, a spanyol Iberdrola és a belga-francia GDF Suez csoport is beszállt a projektbe, de ők már 2010-ben visszavonultak. Románia kínai segítséggel tervezi bővíteni atomerőművét: a szándéknyilatkozatot novemberben írták alá.


Elektrownia jądrowa zagrożona. Władze miasta rozdają tabletki jodu

Elektrownia jądrowa Tihange na terenie Belgii spędza sen z powiek mieszkańcom pobliskich terenów. W każdej chwili może tam dojść do awarii, dlatego władze miasta postanowiły wydawać tabletki jodu. Istnieje prawdopodobieństwo, że w przypadku zagrożenia nie udałoby się tego zrobić na czas. Belgijska elektrownia od lat uważana jest za niebezpieczną i co jakiś czas dochodzi w niej do awarii. Od piątku rusza tam profilaktyczna akcja wydawania mieszkańcom tabletek z wysoko stężonym jodem, które należy przyjmować, gdyby doszło do kolejnej groźnej usterki reaktora.Tego typu środki zaradcze dopuszczano dotąd wyłącznie w sytuacjach awaryjnych. Tabletki powinny przyjąć osoby do 45. roku życia, kobiety wciążyoraz karmiące matki. Starszym osobom Komisja Ochrony Radiologicznej odradza starszym osobom przyjmowanie ich, gdyż ryzyko działań ubocznych jest w takich przypadkach większe, niż ryzyko zachorowania narakatarczycy. Tabletki można odebrać bezpłatnie w wyznaczonych aptekach. Wcześniej trzeba jedynie, drogą internetową, złożyć wniosek o talon.


V Bratislavě navzdory sankcím proti Rusku přistálo letadlo z Moskvy

Na bratislavském letišti M. R. Štefánika v úterý po jedné hodině odpoledne přistálo nákladní letadlo Iljušin IL-76 z Moskvy, a to navzdory sankcím, které slovenský vzdušný prostor pro ruská letadla uzavírají, napsal web cas.sk. U letadla se po přistání pohybovaly policejní hlídky, jež pak i doprovázely dva kamiony, které z letiště vyjely dvě hodiny poté. Podle slovenských médií jde o zásilku paliva do dvou slovenských jaderných elektráren. Ani bratislavské letiště, ani slovenské ministerstvo hospodářství zatím nereagovaly na žádost o vyjádření serveru tvnoviny.sk, který o přistání stroje ruské společnosti Volga-Dněpr jako první informoval. Slovenská média usuzují, že jde o zásilku paliva pro jaderné elektrárny Jaslovské Bohunice a Mochovce, jelikož podobný transport se uskutečnil už na začátku března. Sankce proti Rusku byly v platnosti i tehdy, ale pro přepravu jaderného paliva z nich byla učiněna výjimka. Podle serveru pro sledování letadel FlightRadar24 ruský stroj do Bratislavy letěl přes Baltské moře, Německo a Česko.


Rosja przeprowadziła ćwiczenia "zmasowanego" ataku nuklearnego

Wojsko dowodzone przez Władimira Putina przeprowadziło ćwiczenia szkoleniowe z odwetowego zmasowanego ataku nuklearnego — poinformowało Ministerstwo Obrony Rosji. W ich ramach wystrzelono międzykontynentalne pociski balistyczne. Według służb prasowych Kremla zadania w ramach szkolenia z udziałem lądowych, morskich i powietrznych sił strategicznego odstraszania zostały wykonane w całości, wszystkie pociski osiągnęły swoje cele. "Na poligonie Kura na Kamczatce międzykontynentalny pocisk balistyczny Jars został wystrzelony z kosmodromu testowego Plesieck, a pocisk balistyczny Siniewa z Morza Barentsa. W realizację zadań zaangażowane były również samoloty dalekiego zasięgu Tu-95MS, które wystrzeliwały pociski manewrujące" – informuje strona internetowa Kremla. Prezydent Władimir Putin po ćwiczeniach zabrał głos. W swoim wystąpieniu wygłosił kuriozalne słowa na temat Ukrainy. Oznajmił, że jej terytorium "zamieniło się w poligon doświadczalny dla eksperymentów biologicznych". – Wiemy o planach użycia przez Ukrainę "brudnej bomby" – przekonywał. Dalsza część artykułu znajduje się pod materiałem wideo Rosja poinformowała Stany Zjednoczone o planach przeprowadzenia ćwiczeń sił nuklearnych —poinformował we wtorek Pentagon, odmawiając podania dalszych szczegółów na temat testów. Waszyngton spodziewał się przetestowania przez Rosjan tzw. nuklearnej triady w ramach ćwiczeń pod kryptonimem "Grom". 13 października rzecznik Rady Bezpieczeństwa Narodowego USA John Kirby prognozował, że dojdzie do nich w tym miesiącu. NATO od 17 do 30 października prowadzi ćwiczenia odstraszania nuklearnego "Steadfast Noon", a głównym obszarem manewrów jest Morze Północne. Poprzednie ćwiczenia rosyjskich sił odstraszania strategicznego pod wodzą Putina odbyły się 19 lutego. Triada nuklearna to trzy różne rodzaje sił zbrojnych dysponujące wyposażeniem zdolnym do przenoszenia broni jądrowej. Chodzi o wojska rakietowe, siły powietrzne i marynarkę wojenną. Rosja oprócz stacjonarnych silosów lądowych z pociskami R-36M (SS-18), czy UR-100N (SS-19), ma również mobilne wyrzutnie z pociskami RT-2PM "Topol" (SS-25) i RS-2UTTH, RS-12M1 "Topol M" (SS-27), czy najnowszymi RS-24 "Jars" (SS-29). Jeżeli chodzi o lotnictwo, w służbie Rosji znajduje się kilka typów strategicznych bombowców dalekiego zasięgu: Tu-22M, Tu-160 i Tu-95. Wszystkie z nich mogą być uzbrojone w pociski nuklearne, w tym również pociski hipersoniczne. Kolejną odnogą triady są atomowe, balistyczne okręty podwodne służące w rosyjskiej flocie. Rosja aktualnie dysponuje okrętami klasy Delta czy nowszych jednostek klasy Borei, z których pokładu, spod wody, wystrzeliwane mogą być balistyczne rakiety RSM-56 R-30 "Buława" (SS-NX-32).


Drábová: trougal zabránil informovaniu o ernobyskej havárii

Praha 20. marca (TASR) - Obyvatelia bývalého eskoslovenska sanedozvedeli o havárii ernobyskej jadrovej elektrárne z roku 1986vas, pretoe bývalý ... Praha 20. marca (TASR) - Obyvatelia bývalého eskoslovenska sa nedozvedeli o havárii ernobyskej jadrovej elektrárne z roku 1986 vas, pretoe bývalý predseda vlády Lubomír trougal zabránil hygienike informova o nehode v televízii. Uviedla to v rozhovore pre Hospodáske noviny predsedníka eského tátneho úradu pre jadrovú bezpenos Dana Drábová.SkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamouSkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamou "Hlavná hygienika, pani Zusková vtedy mala na 4. mája pripravené vystúpenie, kde zhrnula situáciu. Lene priiel vtedají premiér trougal a jej prejav jednoducho pretrhol. Do televízie nela a hotovo," vyhlásila Drábová. V ase po havárii poda nej nebolo potrebné prijíma zvlátne opatrenia a nie je ani pravdou, e sa iadne neprijímali. Regulovala sa napríklad spotreba mlieka a ochranné opatrenia sa robili aj u skupiny udí, u ktorých boli zistené príli vysoké dávky. "To boli napríklad baovia na Slovensku. Tí toti spotrebovávali pomerne intenzívne erstvé ovie mlieko, v ktorom boli v prvých doch po havárii pomerne vysoké koncentrácie jódu," dodala Drábová. Drábová je zárove presvedená, e skupina udí, ktorá sa zúastovala na meraní a vyhodnocovaní hodnôt po havárii v ernobyle, by v prípade potreby prehovorila. "Mono je to idealizmus. Ale úprimne si to myslím," dodala. Bola to poda nej tragédia, ale nie z hadiska iarenia - aspo nie do takej miery - ako z hadiska sociálneho a ekonomického. ernoby zasiahol do ivota miliónov udí a spolonos im neumonila vráti sa spä. "To má o robi s tým, e to bola havária v jadrovej elektrárni. Ale nemá to o robi s tým, e tí udia by trpeli iarením. A to sa dnes neodliuje," dodala Drábová. Obania podali trestné oznámenie na neznámeho páchatea v súvislosti so skresleným informovaním o nehode v jadrovej elektrárni. Podozriví boli trougal, bývalý kyjevský konzul Zdenk Novák a predseda Ústredného výboru eskoslovenského zväzu telesnej výchovy Antonín Himl. Úrad dokumentácie a vyetrovania zloinov komunizmu (ÚDV) vak v roku 1999 po päronom vyetrovaní odloil prípad ernoby. Podozrenie voi bývalým vysokým predstaviteom SSR, e nedostatone informovali obyvatestvo bezprostredne po havárii v ernobyle v roku 1986 a nezamedzili tak následkom jadrového iarenia, nebolo dokázané. (spravodajkya TASR Katarína Korgová) juh


NA MINÚTKU s Petrom Socháom zo zdruenia Za Matku Zem

Preov - Presne pred trnástimi rokmi dolo k havárii v atómovej elektrárni v ernobyle na Ukrajine. Ekologickí aktivisti vyuívajú dátum ernobyskej tragédie k rôznym prejavom proti jadrovej energetike. Obianske zdruenie Za Matku Zem v Preove si chce dnes pripomenú túto katastrofu vypustením stovky ltých balónov, ktoré majú symbolizova rádioaktivitu íriacu sa atmosférou v podobe mraku do väiny krajín Európy. Spomienka spojená s distribúciou informaných materiálov bude, ako nás informoval Peter Sochá zo zdruenia Za Matku Zem, dnes o trnástej hodine na peej zóne v Preove. Peter Sochá v súvislosti s výroím ernobyskej tragédie hovorí:SkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamouSkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamou "Vo svete spôsobila ohromné zdesenie, ve celková rádioaktivita, ktorá unikla z ernobyu je poda odhadov dvestokrát vyia ako rádioaktivita uvonená pri výbuchu atómových bômb zhodených na Hiroimu a Nagasaki. V bývalom ZSSR bolo touto nehodou postihnutých najmenej milión udí, a to najmä na Ukrajine, v Bielorusku a Rusku. V týchto krajinách sa preukázatene zvýil poet udí chorých na rakovinu títnej azy a rakovinu obliiek. Vzrástol aj poet porúch nervového systému, zmyslových orgánov, tráviaceho traktu, kostí, svalov, moového mechúra a mnohých iných závaných ochorení. Poda vedcov budú následky havárie pretrváva ete alích tridsa generácií." Autor: frk Najdôleitejie správy z východu Slovenska ítajte naKorzar.sme.sk.


Krajiny vyváajúce jadrovú technológiu súhlasili s americko-indickou dohodou

Viede 6. septembra (TASR) - India bude môc dováa nukleárnu technológiu, aj ke nepodpísala Zmluvu o neírení jadrových zbraní. Po intenzívnom tlaku ... Viede 6. septembra (TASR) - India bude môc dováa nukleárnu technológiu, aj ke nepodpísala Zmluvu o neírení jadrových zbraní. Po intenzívnom tlaku USA o tom dnes rozhodlo 45 krajín zdruených v Skupine jadrových dodávateov (NSG), ktorá stanovuje pravidlá exportu v tomto sektore.SkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamouSkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamou Zruenie zákazu dodávok nukleárnej technológie Indii zo strany NSG je podmienkou pre realizáciu kontroverznej americko-indickej dohody o spolupráci v oblasti jadrovej energetiky. alími sú nedávno udelený súhlas Medzinárodnej agentúry pre atómovú energiu (MAAE) a ratifikácia v americkom Kongrese. Konsenzus po trojdovom zasadnutí NSG vo Viedni je "historickým momentom" pre NSG, Indiu, americko-indické vzahy i vzahy Indie so zvykom sveta, vyhlásil námestník americkej ministerky zahraniných vecí John Rood. Vláda prezidenta Georgea W. Busha sa usilovala dosiahnu súhlas NSG na tohtotýdovom stretnutí, pretoe u zostáva len málo asu na to, aby bilaterálnu dohodu s Indiou ratifikoval Kongres, ktorý na prelome septembra a októbra preruí pred vobami zasadnutie. Najväími odporcami udelenia výnimky Indii v NSG boli poda diplomatov Austrália, Írsko, Holandsko, Nový Zéland, Nórsko a vajiarsko. Trvali na tom, aby skupina pri rozhodovaní zohadnila monos skúky jadrovej zbrane v Indii v budúcnosti. Americká vláda tvrdila, e obchodovanie s Indiou v nukleárnej oblasti neohrozí reim neírenia jadrových zbraní, ale ho naopak posilní vzhadom na súvisiace kontrolné mechanizmy. Poda zdrojov zo zasadnutia USA v piatok apelovali na súhlas rozhodujúcich krajín na najvyej politickej úrovni. Ku konenému súhlasu vak tie prispelo piatkové vyhlásenie indickej vlády potvrdzujúce záväzok dodriava moratórium na jadrové skúky. V získanie lukratívnych nukleárnych kontraktov v Indii, ktorá plánuje do roku 2012 vybudova najmenej osem nových jadrových reaktorov, dúfajú okrem USA aj krajiny ako Francúzsko i Rusko. Organizácia NSG vznikla v reakcii na prvý indický test jadrovej zbrane v roku 1974, ktorý krajina uskutonila po získaní nukleárnej technológie zo zahraniia. Zdroj: DPA


Energetická soběstačnost je pro Čechy důležitá. I za cenu zdražení, ukázal průzkum

Energetická soběstačnost je pro Čechy velice důležitá. Necelá polovina z nich je ochotná akceptovat i výrazně vyšší ceny elektřiny výměnou za národní soběstačnost. Téměř 70 procent Čechů pak podporuje lepší ochranu životního prostředí a důraz na udržitelnost, a to i na úkor hospodářského růstu země. Ukázal to společný průzkum agentury STEM a konsorcia České zájmy v EU. „Soběstačnost ve výrobě elektřiny je pro nás důležitější než například u léků nebo čipů a stejně důležitá jako u dostatku potravin. Necelá polovina (45 procent) Čechů je ochotná akceptovat i výrazně vyšší ceny elektřiny, pokud by to znamenalo soběstačnost na národní úrovni. Stejná část Čechů by se spokojila se soběstačností na úrovni Evropské unie,“ uvedla analytička projektu České zájmy v EU Helena Truchlá. Kromě ochoty platit za „svou“ elektřinu více se v průzkumu ještě více Čechů vyjádřilo pro podporu obnovitelných zdrojů a boje s klimatickou krizí. Více než dvě třetiny (69 %) lidí chtějí lepší ochranu životního prostředí a větší důraz na udržitelnost, přičemž jsou kvůli tomu ochotni akceptovat i zpomalení hospodářského růstu země. Z konkrétních opatření na podporu klimatu mají u Čechů největší podporu ta, jež souvisí s úsporou. Jedná se tedy o šetření vodou a energiemi v domácnostech, pořizování úsporných spotřebičů či upřednostňování odběru zelené elektřiny. „Tržní cena této elektřiny poslední roky prudce klesla, a slunce a vítr poráží nejen uhlí a plyn, ale i jádro. Zdražování ruských fosilních paliv, které začalo již před válkou na Ukrajině a nyní dál pokračuje, tento rozdíl ještě zvýrazňuje,” míní Truchlá. Od státu pak Češi očekávají zejména podporu pro udržitelné zemědělství a potravinářství, dále pak rozvoj obnovitelných zdrojů elektřiny, podporu šetření vodou a energiemi v domácnostech a zavádění nových technologických řešení, ukázaly výsledky průzkumu. Průzkum, jehož se zúčastnilo 1171 obyvatel, probíhal od 24. března do 6. dubna. Začal tedy až měsíc po zahájení války na Ukrajině, takže odpovědi respondentů už reagovaly na ruskou agresi, upozornili výzkumníci. Ti došli ještě k jednomu závěru, a sice že právě ani válka a s ní související tlak na tuzemskou ekonomiku vírou Čechů v zavádění opatření proti změnám klimatu příliš neotřásla. „Zatímco loni v dubnu by zpomalení hospodářského růstu kvůli klimatickým opatřením přijalo 73 procent veřejnosti, druhý měsíc války na Ukrajině je to jen o necelé tři procentní body méně,“ konstatovali výzkumníci.


Pierwsza polska elektrownia jądrowa zagrożona? Mieszkańcy protestują

Stanowczy sprzeciw wyrazili mieszkańcy podczas referendum w sprawie budowy pierwszej polskiej elektrowni jądrowej. Referendum jest ważne. Frekwencja wyniosła 57 proc., przekraczając w ten sposób ustawowy próg udziału w głosowaniu 30 proc uprawnionych. Ponad połowa głosujących opowiedziała się za jednym z dwóch proponowanych rozwiązań. W referendum opowiadano na pytanie: _ Czy wyraża Pan/Pani zgodę na lokalizację elektrowni jądrowej lub wszelkiej innej infrastruktury związanej z przemysłem jądrowym i rozpoczęcie jakichkolwiek prac badawczych związanych z tymi inwestycjami na terenie Gminy Mielno? Tak _ opowiedziało 125 osób. _ Nie _ - 2 237. Szesnaście głosów było nieważnych. Do udziału w referendum uprawnionych było 4 171 mieszkańców gminy Mielno. Cztery obwodowe komisje wyborcze w Mielnie, Gąskach, Sarbinowie i Unieściu wydały 2378 kart do głosowania. Głosowanie, jak powiedziała PAP urzędnik wyborczy Małgorzata Andruk, miało spokojny przebieg. Nie odnotowano żadnych incydentów.W sprawie referendum po północy wypowiedziała się Polska Grupa Energetyczna, która ma budować elektrownię jądrową. W oświadczeniu napisano, żespółka_ ze zrozumieniem przyjęła wynik referendum _, choć w jej ocenie decyzja o przeprowadzeniu głosowania _ została podjęta w oparciu o fragmentaryczne informacje, zarówno na temat samej energetyki jądrowej, jak i przyszłych planów inwestora _._ - Ubolewamy nad tym, że władze samorządowe nie wykazały zainteresowania prowadzeniem publicznej debaty, która była wielokrotnie proponowana przezPGE. Uważamy, że wynik referendum, przeprowadzonego w zaledwie niecałe trzy miesiące po ogłoszeniu decyzji o wskazaniu potencjalnych lokalizacji, jest raczej wyrazem obaw i emocji lokalnej społeczności, podsycanej przez przeciwników energetyki jądrowej. Nie ulega wątpliwości, że sam wynik referendum, choć prawnie niewiążący, będzie wzięty pod uwagę przy ostatecznej decyzji inwestora, jaka zostanie podjęta w sprawie wyboru ostatecznej lokalizacji, po roku 2013 _ - czytamy w oświadczeniu PGE.Spółka zapowiedziała również, że zamierza kontynuować dialog prowadzony ze społecznościami lokalnymi. Wyraziła również nadzieję, że w gminie Mielno _ zostaną stworzone warunki do rzeczowej debaty na temat ewentualnej lokalizacji elektrowni jądrowej w województwie zachodniopomorskim _. Zadeklarowała też, że _ dołoży wszelkich starań, by debata o energetyce jądrowej była dyskusją opartą na faktach i rzetelnych merytorycznych argumentach _.O przeprowadzeniu referendum Rada Gminy Mielno zdecydowała 30 grudnia ubiegłego roku Przyjęta wówczas uchwała w tej sprawie, była efektem sprzeciwu mieszkańców gminy wobec planów Polskiej Grupy Energetycznej, która 25 listopada 2011 r. ogłosiła, że jedną z trzech potencjalnych lokalizacji pierwszej polskiej elektrowni jądrowej jest letniskowa wieś Gąski. Dwie kolejne to: Choczewo i Żarnowiec (Pomorskie).Mieszkańcy gminy Mielno, którzy wnioskowali o przeprowadzenie referendum, uważają, że budowa elektrowni jądrowej w Gąskach zniszczy branżę turystyczną, która stanowi główne źródłodochoduw gminie, przyczyni się do degradacji środowiska naturalnego i będzie zagrażała zdrowiu i życiu ludzi. Pod wnioskiem o przeprowadzenie referendum podpisało się około tysiąca osób.Pełnomocnikrządu ds. energetyki jądrowej Hanna Trojanowska poinformowała w środę, że w drugiej połowie marca bieżącego roku. Ministerstwo Gospodarki startuje z kampanią informacyjną na temat energetyki jądrowej. Jak zaznaczyła, głównym jej elementem będzie zachęcanie obywateli do zapoznania się ze sposobem funkcjonowania obiektów energetyki jądrowej.PGE zakłada, że ostateczną lokalizację elektrowni atomowej poda przed końcem 2013 r., po gruntownym przebadaniu lokalizacji w Gąskach, Choczewie i Żarnowcu. Zgodnie z harmonogramem spółki, budowa miałaby ruszyć z początkiem 2016 r., a pierwszy reaktor miałby zostać uruchomiony przed końcem 2020 r. W planach rządu jest budowa dwóch elektrowni jądrowych o mocy po około 3000 MW.


V japonské jaderné elektrárně hořelo

V jaderné elektrárně Ohi v provinci Fukui na západě Japonska vypukl ve středu požár. Do nemocnice byli převezeni dva lidé, kteří se nadýchali zplodin. Podle vedení jaderné elektrárny patřící společnosti Kansai nedošlo k úniku radioaktivních látek a nebyl zasažen reaktor. Zatím však není jasné, kdy a zda se požár podařilo uhasit, hasiči jsou stále v objektu elektrárny. Oheň začal hořet na skládce mezi dvěma reaktory, uvedli představitelé elektrárny. Kvůli hustému dýmu byli evakuováni zaměstnanci. Představitel firmy Kansai sdělil, že hustý dým komplikoval hasičům práci. Dodal, že reaktory nebyly zasaženy a elektrárna pracuje normálně. Představitel prefektury dodal, že na skládce byl materiál s velmi nízkým stupněm radioaktivity, který nepředstavoval žádné nebezpečí: "Není tu žádný vliv na životní prostředí a můžeme potvrdit, že zaměstnanci nebyli vystaveni neobvyklým dávkám záření." Firma Kansai však nemá velkou důvěru Japonců poté, co musela předloni odstavit svoje elektrárny, když v jedné při zatím nejtragičtější nehodě v japonské jaderné elektrárně unikl z poškozeného potrubí horká pára a zabila pět zaměstnanců. V roce 1999 při havárii v městu Tokaimura unikla radioaktivní látka. Zvýšeným dávkám záření čelilo na 600 lidí, dva z nich zemřeli. Zdroj ČTK


„Kimentem a teraszra, ez volt a szerencsém” – Így úszta meg élve a Bejrútban élő magyar férfi a robbanást

Bejrút — Szinte felfoghatatlan erejű, három kilotonnás robbanás rázta meg Libanon fővárosát: az 1945. augusztus 6-án a japán Hirosimára ledobott atombomba erejének ötödével felérő pusztítás olyan volt, mint egy földrengés, Bejrút nyugati részét gyakorlatilag a földdel tette egyenlővé.
A kikötőben tárolt mintegy 2700 tonnányi ammónium-nitrát robbant be.A detonációt vélhetően egy kisebb tűz okozhatta, ez indította el a pusztító reakciót a robbanóanyagoknál gyakran használt vegyületben. (A legfrissebb hírek itt) A robbanás elsöpörte a kikötőt, romba döntötte a házakat, nem sokkal később már több mint száz halottról és négyezer sebesültről tudtak, de rengeteg embert kezeltek eltűntként. A várost katasztrófa sújtotta területnek nyilvánították. A vegyianyagraktárból szinte semmi sem maradt, az épület helyét jelző krátert elöntötte a tenger/ Fotó: Getty Images A városban élő Németh Ágoston néhány száz méterre lakott a kikötőtől, mint mondta, a felrobbant raktár helyén kráter keletkezett, amelybe beömlött a tenger.Úgy tudja, évek óta állhatott az ammónium-nitrát a kikötőben. Németh Ágoston / Fotó: Facebook – Sokan mondják, hogy ez robbanószer, de valójában műtrágyázáshoz használt alapanyag, ami nagyon robbanékony. Korábban lefoglaltak egy szállítmányt és a kikötőben tárolták. Úgy hallottam, fél évvel ezelőtt észlelte a nemzetbiztonság, hogy kockázatos lehet a dolog, de jött a forradalom, az államcsőd, a koronavírus, a kormányváltás, minden fontosabb lett – magyarázta a Blikknek Ágoston, aki a menyasszonyával él Bejrútban, ám az ő otthonuk is romba dőlt.– Fél órát ropogtak a tűzijátékok a szomszédos raktárépületben, amelynek a hője végül berobbantotta a vegyianyagot.Kimentem a teraszra, ez volt a szerencsém. Őrületes volt a füst, a lakásom romba dőlt. Az első becslések szerint legalább 300 ezren váltak hajléktalanná, a kórházak– már amelyik épségben maradt – megteltek, ezért több ország mobilkórházakat telepít Bejrútba. – Mintha atomtámadás érte volna a várost – mondta a nyugdíjas tanár, Makruhi Jerganjan. A romok alól előkerült sérültekkel azonnal rohantak a mobilkórházakba/ Fotó:  MTI-EPA A mentőegységek tagjai elszörnyedve nézték az égett testeket/ Fotó: MTI-EPA Több mint százan meghaltak a robbanásban, több tucat embert keresnek eltűntként/ Fotó: Northfoto (Ez is érdekelheti:„Mintha atombomba robbant volna” – Megdöbbentő fotók a bejrúti pusztításról) Nemzetközi összefogás A bejrúti katasztrófa után egymás után jelentkeztek az országok, hogy segítséget nyújtsanak. Oroszország mobilkórházat telepít a városba, míg Csehország és Németország speciális mentőalakulatokat indított útnak a túlélők felkutatására. Magyarország egymillió euróval (345 millió forinttal) segíti a libanoni kármentést a Hungary Helps program keretében.


Fukušimskou elektrárnu zasáhl výpadek proudu, nechladilo se palivo

Pondělní výpadek elektrického proudu způsobil problémy v odstavené japonské elektrárně Fukušima 1. Z provozu bylo vyřazeno chlazení nádrží s použitým jaderným palivem v blocích 1, 3 a 4. Chlazení samotných reaktorů postiženo nebylo. Nebezpečí nehrozí, uvedla v úterý elektrárenská společnost Tepco. Bezpečný limit teploty ve výši 60 stupňů by byl překročen až po čtyřech dnech. Teplota v nádrži 4 dosahovala v úterý ráno 30,5 stupně Celsia. U nádrží 1 a 3 byla ještě nižší. Nehrozil ani únik radioaktivity, protože postiženo bylo jen chlazení nádrží, ve kterých použité palivo zůstává asi rok. Problém se po několika hodinách podařilo navíc vyřešit.