Souhrn dění na Ukrajině do středeční půlnoci

Starší příspěvky z on-line reportáže k válce na Ukrajině. 23:42- Ruští vojáci se údajně snaží získat přístup k strojovnám v blocích ukrajinské Záporožské jaderné elektrárny, aby tam mohli rozmístit svoji armádní techniku a zbraně. Podle agentury Unian to tvrdí ukrajinská společnost Enerhoatom, která spravuje ukrajinské jaderné elektrárny. 21:34- Německý provozovatel plynovodní sítě Gascade očekává, že se přeprava plynu potrubím Nord Stream 1 obnoví na úroveň před plánovanou údržbou. 20:08- Manželka ukrajinského prezidenta Olena Zelenská dnes vystoupila v americkém Kongresu. V emotivním projevu zdůraznila, jakých zvěrstev se ruské síly dopustily na civilistech a především na dětech Ukrajiny. A připojila výzvu o další zbraně, které by odrazily postup ruských vojsk. 18:52- Internetové vyhledávače v Rusku budou muset uvádět, že organizace Wikimedia Foundation, která provozuje internetovou encyklopedii Wikipedia, porušuje ruské zákony.Oznámilto ruský cenzurní úřad Roskomnadzor. 17:59- Energetická krize či potíže s dodávkami materiálů a surovin mohou být podle ministra průmyslu a obchodu Jozefa Síkely (za STAN) impulzem pro evropský trh ke změnám a inovacím. Trh mohou posílit. Síkela to řekl na tiskové konferenci po setkání evropských ministrů hospodářství v Praze v rámci českého předsednictví v Radě Evropské unie. 17:18- Státy Evropské unie se ve středu shodly na přijetí nové sady sankcí proti Rusku za jeho pokračující agresi vůči Ukrajině. Informovalo o tom české předsednictví Rady EU. 16:31- Prezidenti USA a Ruska Joe Biden a Vladimir Putin v posledních dnech navštívili Blízký východ, který je jako centrum těžby ropy stále neuralgickým bodem mezinárodní politiky, kde se navíc přepisují hranice vlivu. Jejich návštěva ukázala, že si oba uvědomují význam regionu a že jsou ochotni činit značné ústupky. 16:09- Se svéráznou a vědecky pochybnou interpretací výsledků krevních testů přispěchali v pondělí zákonodárci ruské Rady federace. Ukrajinští vojáci údajně trpí žloutenkou a západonilskou horečkou, z čehož Rusové usoudili, že podstoupili experimenty v tajných biologických laboratořích řízených z USA. 15:30- Německý provozovatel plynovodní sítě Gascade na čtvrtek eviduje rezervaci na dodávky plynu přes Nord Stream 1. 15:09 -Nejnovější americký balík vojenské pomoci Ukrajině bude zahrnovat další čtyři salvové raketomety HIMARS, které v posledních týdnech pomáhají Ukrajincům útočit na sklady zbraní a další pozice ruských okupantů. Oznámil to podle agentury Reuters ministr obrany Spojených států Lloyd Austin. 14:25 -Cílem ruské armády už není pouze dobytí Donbaského regionu, přiznal poprvé šéf tamní diplomacie Sergej Lavrov. Dodávky, které Západ nadále posílá na Ukrajinu, plány Ruska změnily. Chceme Cherson i Záporoží, cituje Lavrova agentura RIA Novosti. 12:13 -O ničivosti ruského bombardování a ostřelování se ve středu na vlastní oči přesvědčil ministr zahraničí Jan Lipavský (Piráti) během své návštěvy Ukrajiny, když zamířil na prohlídku zničeného města Irpiň i vojenského letiště Hostomel na předměstí Kyjeva. 8:45- Nejméně dva mrtvé civilisty a devět zraněných si vyžádalo noční ostřelování města Nikopol na jihu Ukrajiny z ruských raketometů, uvedl dnes na svém webu list Ukrajinska pravda s odvoláním na místní úřady. Více než tři desítky raket poškodily soukromé domy. 6:22- Ruský prezident Vladimir Putin prohlásil, že u Ukrajiny nevidí ochotu plnit podmínky „předběžné mírové dohody“, které podle něj vyjednávací strany dosáhly v březnu v Istanbulu. Informovala o tom agentura Reuters. Po své návštěvě Íránu šéf Kremlu novinářům dále řekl, že Saúdská Arábie a Spojené arabské emiráty se nabízejí jako prostředníci mezi Kyjevem a Moskvou. 6:16- Ruský prezident Vladimir Putin v úterý řekl, že ruská státní plynárenská společnost Gazprom je připravena dostát svým závazkům ve vývozu plynu. Informovaly o tom agentury AFP a Reuters. Šéf Kremlu zároveň varoval, že kapacita plynovodu Nord Stream 1 by se mohla dále snížit kvůli pomalému postupu při údržbě zařízení. 6:01- Americké ministerstvo zahraničí zařadilo Rusko na seznam zemí, které vykazují „politiku či vzorce“ obchodování s lidmi, nucené práce nebo jejichž ozbrojené složky či vládou podporované ozbrojené skupiny rekrutují nebo využívají dětské vojáky. Informovala o tom agentura Reuters s odvoláním na každoroční zprávu ministerstva zahraničí o obchodování s lidmi, která podle ní poprvé obsahovala sekci „Státem sponzorovaného obchodování s lidmi“. Ve zprávě je Rusko zařazeno i mezi 12 zemí, které rekrutují dětské vojáky. 23:24 -Rusko podniká přípravné práce k anexi částí ukrajinského území, uvedl dnes mluvčí americké rady pro národní bezpečnost John Kirby. Moskva do místních úřadů v ukrajinských oblastech, které dostala pod kontrolu, nelegitimně dosazuje sobě loajální zástupce nebo se tak chystá učinit. Kromě toho hodlá na dobytých územích zavést jako platidlo rubl, řekl podle agentury Reuters Kirby na brífinku v Bílém domě. 21:19- Ukrajinci sestřelili u Nové Kachovky na jihu země ruský letoun Su-35, uvedlo na twitteru ministerstvo obrany. Na sociálních sítích se objevilo video, jež má sestřel zachycovat. Ruský Su-35 u Nové Kachovky jde na poslední přistání. Pilot se rozhodl, že nejlepší bude si uvnitř zapálit.pic.twitter.com/D9QkgtRAU6 19:17- Ne všechny otázky související s vývozem ukrajinského obilí se podařilo vyřešit, ale je dobře, že se věc dala do pohybu, řekl v Teheránu ruský prezident Vladimir Putin. 19:09- V okupovaném Mariuopolu a jeho blízkém okolí drží Rusové dál přes 10.000 místních obyvatel ve filtračních centrech, řekl podle portálu Ukrajinska pravda na tiskové konferenci ukrajinský starosta města Vadym Bojčenko. V ruském zajetí v těchto centrech jsou podle něj i mnozí vojáci a zaměstnanci městské správy. V jednom z center je bezmála 2000 mužů, tvrdí Bojčenko. Podle něj by se je mohli Rusové pokusit vyslat do bojů. 16:30- Tok ruského plynu Nord Streamem 1 se po plánované údržbě včas obnoví, nebude ale přitékat na maximu kapacity, uvádějí zdroje agentury Reuters. 15:02- Na Ukrajině bylo bombardováním poškozeno 2000 vzdělávacích zařízení, 200 bylo zcela zničeno. Náměstek ukrajinského ministra školství Andrij Vitrenko poděkoval v Praze za pomoc. 14:30- V případě ruského embarga na dodávky plynu varuje Mezinárodní měnový fond před vážnou recesí ve východní Evropě včetně Česka, píšou Financial Times. 14:23- V úterý ráno se v Chersonu, který je pod ruskou správou, ozývaly výbuchy. Ukrajinská armáda ostřelovala strategický most. Ruská armáda tvrdí, že pět ze šesti raket vypálených ukrajinskou armádou bylo zlikvidováno protivzdušnou obranou. Ověřit informace z nezávislých zdrojů nelze. 7:23- Ruská armáda se soustřeďuje na dobytí Siversku a Bachmutu, uvedl Institut pro studium války (ISW). Především v těchto směrech pokračovala v noci ruská ofenziva. Podle pravidelné ranní svodky ukrajinského generálního štábu roste nespokojenost mezi vojáky neslovanské národnosti v ruské armádě. 6:55- Zatímco ruská vojenská agrese na Ukrajině pokračuje 146. dnem, ruský prezident Vladimir Putin jede na svou první známou zahraniční cestu od invaze mimo postsovětské země. Navštíví Teherán, kde se setká s íránskými vůdci a také se svým tureckým protějškem. Jednat mají o válce v Sýrii a s tureckým prezidentem má šéf Kremlu také hovořit o dohodě, jejímž cílem je obnovit vývoz ukrajinského obilí přes Černé moře. 6:54- Nové západní zbraně umožňují ukrajinské armádě provádět útoky na ruské logistické zázemí. Ve svém večerním videu to řekl ukrajinský prezident Volodymyr Zelenskyj. Podle náčelníka ukrajinské armády Valerije Zalužného se díky novým systémům, jako je americký HIMARS, podařilo stabilizovat situaci na bojišti. 22:40- První dáma Ukrajiny Olena Zelenská je na několikadenní návštěvě Washingtonu, během níž mimo jiné vystoupí s projevem ke členům amerického Kongresu. První oficiální částí programu bylo dnešní setkání s ministrem zahraničí Spojených států Antonym Blinkenem, informovala agentura AP. 22:19- Ruská nezávislá televize Dožď dnes obnovila vysílání, které přerušila nedlouho po vpádu ruských vojsk na Ukrajinu a po zablokování svého webu na ruském území. Stanice dnes poprvé po čtyřech a půl měsících odvysílala večerní zprávy, které přenášela na kanáluYouTube. 21:09- Švýcarsko odmítlo žádost Severoatlantické aliance, aby přijalo a léčilo zraněné Ukrajince. Švýcarská diplomacie to odmítla kvůli neutrálnímu postavení země. Alpská země chce poskytnout pomoc nemocnicím přímo na Ukrajině. Rozhodnutí ministerstva zahraničí ale kritizují někteří poslanci. 19:59- Slovenská prezidentka Zuzana Čaputová dosud posuzovala deset žádostí Slováků, kteří projevili zájem o službu v ukrajinské armádě. „Službu v ukrajinské armádě povolila čtyřem a šest žádostí zamítla,“ řekl agentuře TASR mluvčí hlavy státu Martin Strižinec. 18:50- Rozruch na sociálních sítích vyvolal snímek ruského poslance Vladimira Plotnikova na dovolené v Benátkách. Údajně blízkého spolupracovníka prezidenta Vladimira Putina odhalil v Itálii instagramový účet jeho dcery Sonii. 18:10- Německá energetická společnost RWE obdržela dopis, ve kterém jí Gazprom oznamuje nemožnost své plnit závazky. Stejné sdělení dostal také Uniper. 17:35- Reportáž ruské státní televize Rossija 1 předvedla, jaké „výhody“ mohou získat příbuzní padlých vojáků. Za kompenzace od státu si lze koupit například nové auto značky Lada. Na sociálních sítích se kvůli reportáži strhly bouřlivé reakce. 17:14- Je čas přehodnotit politiku vůči Rusku, nejméně deset let budou vztahy vyhrocené. Na jednání Rady pro zahraniční věci to uvedl český ministr zahraničí Jan Lipavský (Piráti). Ve svém postoji nezůstává sám, ovšem představa, že by členské státy zrušily právo veta v jednotné zahraniční politice, se mu zdá nereálná. 17:09- Ministři zahraničí EU schválili další společnou platbu za zbraně pro Ukrajinu, řekl vysoký představitel Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku Josep Borrell. Otevřeli také cestu k přijetí nových protiruských sankcí. 16:23- Ruské jednotky se pokoušejí po ovládnutí Lysyčansku dobýt Bachmut. Do boje nasadily i obyvatele nedávno okupovaných měst, uvedl předseda vojenské správy Luhanské oblasti Serhij Hajdaj. 16:03- Čečenský vůdce a spojenec ruského prezidenta Vladimira Putina Ramzan Kadyrov navrhuje v horách Čečenské republiky umístit protivzdušné obranné systémy. Od Ukrajiny lze podle něj očekávat cokoliv. „Potřebujeme preventivní taktická opatření,“ napsal na Telegramu. 16:02- „Oni se vrátí. Ne, to si nemyslím, já to vím,“ dokola opakuje Ženja a kráčí pustou vesnicí Cirkuni. Trochu z něj táhne alkohol, ale kdo by se divil. Jak přežít více než tři měsíce pod ruskou okupací? 15:52- Předsedkyně Evropské komise (EK) Ursula von der Leyenová v pondělí v Baku podepsala memorandum o porozumění, které předpokládá, že Ázerbájdžán zdvojnásobí dodávky plynu do Evropské unie. 15:19- Část ruského velení se v únoru při zahájení invaze na Ukrajinu řídila topografickými mapami z konce 60. let minulého století. Na sociálních sítích o tom informovala ukrajinská bezpečnostní služba (SBU). 15:17- Německá společnost Uniper, která je největším odběratelem ruského plynu v Německu, dostala od ruské plynárenské společnosti Gazprom oznámení o zásahu vyšší moci. To by znamenalo, že se Gazprom snaží vyvázat z odpovědnosti za neplnění závazků vůči Uniperu. 14:41- Rusko po konci současné plánované odstávky plynovodu Nord Stream 1 zřejmě naplno neobnoví dodávky plynu do Evropy. Myslí si to oslovení odborníci. Pokud firma dodávky obnoví alespoň v omezeném množství, nelze podle nich vyloučit, že se mohou kdykoliv zastavit. 13:20- Ukrajinský prezident Volodymyr Zelenskyj jmenoval do čela ukrajinské tajné služby Vasyla Vasyleviče Maljuka, uvedl list Ukrajinska Pravda. Má dočasně nahradit jejího šéfa Ivana Bakanova, který byl podle upřesněných informací dočasně postaven mimo službu, ne odvolán. 12:01- Ruskou novinářku Marinu Ovsjannikovovou v neděli v Moskvě na několik hodin zadrželi policisté. Stalo se tak poté, co v pátek protestovala před Kremlem s nápisem „Putin je vrah“, důvodem jejího zadržení ale podle samotné novinářky byla absence občanského průkazu, takže se policistům nemohla prokázat. 11:52- Nejméně šest lidí zahynulo při ruském ostřelování ukrajinského města Toreck v Doněcké oblasti. S odvoláním na sdělení ukrajinské Státní služby pro mimořádné události (DSNS) o tom informovala agentura Unian. Toreck, který leží jen několik kilometrů od fronty, zasáhly střely dnes ráno. Jedna z nich zničila dvoupatrovou budovu, ve které se v tu chvíli nacházelo několik lidí. „Při záchranných operacích pracovníci DSNS nalezli a vytáhli těla pěti mrtvých, tři osoby ze sutin zachránili, jedna z nich ale zemřela v nemocnici,“ uvedla DSNS. 11:03- Ukrajinská generální prokurátorka a šéf tajné služby nebyli odvoláni, ale mají do konce vyšetřování pozastavené funkce, upřesnila kancelář prezidenta Volodymyra Zelenského. 10:03- Švédský řetězec H odchází z Ruska, kde už na jaře své podnikání pozastavil. Rusko bylo jeho šestým největším trhem, počet prodejen tam zvyšoval. 8:59- Rusko využilo žoldnéře z ruské Vagnerovy skupiny k posílení svých jednotek na Ukrajině. Ve svém pravidelném hlášení to s odkazem na vojenskou rozvědku uvedlo britské ministerstvo obrany. 8:45- Ruský ministr obrany Sergej Šojgu nařídil ruské armádě prioritně ničit ukrajinské zbraně dalekého dosahu, oznámil TASS. Ukrajina získala americké raketomety a západní houfnice. 7:47- Kanada v neděli poslala opravenou turbínu pro plynovod Nord Stream 1 do Německa, uvedl list Kommersant. Turbína je důležitá pro dodávky plynovodem. 7:00- Bývalá ruská televizní moderátorka Marina Ovsjannikovová byla brzy po svém nedělním zadržení opět propuštěna. Média o tom informoval její právník Dmitrij Zachvatov. Moderátorka, která v poslední době opakovaně veřejně kritizovala ruskou agresi na Ukrajině, pobyla na policejní stanici v Moskvě. Ruské úřady ji viní z diskreditace ruské armády. 6:18- Mykolajiv čelil dalším útokům ze vzduchu. V době vyhlášení protileteckého poplachu bylo v přístavu Mykolajiv na Ukrajině zaznamenáno nejméně deset výbuchů. Uvedl to starosta Oleksandr Senkevyč. 5:54- Proruští separatisté v Doněcké oblasti zajali dalšího britského občana. Informovala o tom v noci na dnešek BBC. Na videu, které zveřejnila ruská státní média, je patrně Brit John Harding v zajetí. 21:31- Ukrajinský prezident Volodymyr Zelenskyj odvolal šéfa tajné služby SBU Ivana Bakanova a generální prokurátorku Irynu Venediktovovou. Důvody rozhodnutí zatím nesdělil. 20:13- V sobotu vydalo Česko uprchlíkům z Ukrajiny 26 víz dočasné ochrany, což je zhruba o tři pětiny méně než před týdnem. Celkem bylo lidem prchajícím z Ukrajiny před ruskou invazí vydáno od začátku války už zhruba 395 000 těchto víz. 17:48- Neochota Kyjeva a NATO uznat poloostrov Krym jako součást Ruska představuje pro Moskvu systematickou hrozbu, prohlásil podle agentury Interfax bývalý ruský prezident Dmitrij Medveděv. Pokud se Ukrajina pokusí získat Krym vojenskou cestou zpět, „nadejde pro ni soudný den“, pohrozil. 16:46- Desítky lidí se ve městě Vinnycja účastnily pohřbu čtyřleté Lizy, která zemřela ve čtvrtek při útoku na kulturní centrum. Při bombardování zemřelo přes 20 lidí. 15:08- Ve válce na Ukrajině zemřelo či bylo zraněno už 50 000 Rusů, uvedl náčelník generálního štábu britské armády sir Tony Radakin ve vysílání BBC. „Ukrajinci jsou si jistí, že získají zpět svá území,“ dodal. 12:13- Policie v Ternopilské oblasti na západě Ukrajiny odhalila skupinu, jejíž členové dováželi humanitární pomoc ze zemí Evropské unie a pak ji rozprodávali. Ukrajinská policie o tom informovala na svých internetových stránkách. 12:10- Podle ukrajinského generálního štábu se ruské síly snažily obsadit dvojici vesnic v Doněcké oblasti. Boje se vedly o obce Ivano-Darivka a Verchnokajanka. Útok byl odražen. 9:13- Rusko podle britské rozvědky posiluje obranné pozice v okupovaných oblastech na jihu Ukrajiny. Jeho velitelé berou vážně oznámení Kyjeva o ofenzivě. 8:55- Rusko už na Ukrajině od zahájení své vojenské invaze přišlo o 38 300 vojáků, uvádí ve své nedělní aktualizaci generální štáb Ozbrojených sil Ukrajiny. 6:21- Jihoukrajinským městem Mykolajiv v noci na neděli otřásla desítka explozí, uvedl podle ukrajinských médií místní starosta Oleksandr Senkevyč. 22:07- Ukrajinská tajná služba SBU uvedla, že zadržela bývalého šéfa služby Oleha Kuliniče. Podle serveru Kyiv independent je podezřelý z vlastizrady. 19:06- Ukrajinská armáda oznámila, že sestřelila čtyři ze šesti raket vypálených z oblasti Kaspického moře. Dvě rakety zasáhly Čerkaskou oblast. 16:10- Ministři financí a guvernéři centrálních bank zemí skupiny G20 na závěr dvoudenní schůzky na indonéském ostrově Bali nevydali společné prohlášení, důvodem byly podle agentury Kjódó spory ohledně ruské války na Ukrajině. 11:56- Rusko podle šéfa ukrajinské státní společnosti Enerhoatom využívá Záporožskou jadernou elektrárnu jako základnu pro odpalování raket. 9:59- Ruský ministr obrany Sergej Šojgu při návštěvě Donbasu nařídil zesílit útoky proti Ukrajině, prý aby nemohla útočit na civilní cíle v okupovaných oblastech. 7:54- Ruské jednotky nasazené v Donbasu podle analytiků z ISW zřejmě ukončují operační přestávku. Nové raketové útoky jsou hlášeny z Oděsy i od Charkova. 6:43- Při ruském raketovém útoku na ukrajinské město Dnipro zemřeli nejméně tři lidé a dalších 15 osob utrpělo zranění. Oznámil to podle agentury Reuters gubernátor Dněpropetrovské oblasti Valentyn Rezničenko. 21:17 -Rusko zablokuje prodej ruských dceřiných společností zahraničních bank, když ty ruské nemohou v zahraničí normálně fungovat. Podle agentury Interfax to řekl náměstek ministra financí Alexej Mojsejev. Nevyloučil, že by ministerstvo financí mohlo v budoucnu podpořit myšlenku převedení těchto společností pod kontrolu ruských státních bank, napsala agentura RIA Novosti. 20:55- Jižní velitelství ukrajinských sil varovalo před nebezpečím, které hrozí na plážích u přístavního města Oděsa na jihu země. Stalo se tak poté, co jeden z místních obyvatel ignoroval výstrahy před minami a přišel při koupání v Černém moři o život. Výbuch mu utrhl hlavu, napsala agentura Unian. 18:27 -Ukrajinská ministryně sociálních věcí Maryna Lazebná požádala parlament o uvolnění z funkce, oznámila dnes agentura Unian s odvoláním na zástupce vlády v zákonodárném sboru. Na Ukrajině odstoupení člena kabinetu schvalují nebo odmítají poslanci. V parlamentu mají většinu členové prezidentovy strany Sluha národa. 17:46- Ruský prezident Vladimir Putin svolal poradu svých nejbližších spolupracovníků v bezpečnostní radě, oficiálně se projednávala situace v ruských regionech, napsal Kommersant. 16:57- Moskva nemá zájem znárodňovat podniky v zahraničním vlastnictví působící v Rusku, řekl ruský ministr průmyslu a obchodu Denis Manturov. 13:30- Polsko od Spojených států koupí 116 použitých tanků Abrams. Polskému rozhlasu to řekl polský ministr obrany Mariusz Blaszczak. Tyto tanky mají částečně nahradit stroje, které Polsko poslalo Ukrajině, čelící od února ruské agresi. Varšava také už dříve s USA uzavřela smlouvu o koupi 250 tanků Abrams v nejnovější verzi. Dodávku prvních nových tanků Abrams Polsko očekává koncem letošního roku, poslední má dostat v roce 2026. Hodnota tohoto kontraktu je okolo 4,7 miliardy dolarů (114,6 miliardy korun). 12:39- Sportovní arbitráž CAS zamítla odvolání ruského fotbalového svazu a čtveřice klubů proti vyloučení z evropských pohárů kvůli invazi na Ukrajinu. 11:49- V separatistické Doněcké lidové republice (DNR) 10. července zemřel na následky chronického onemocnění britský občan Paul Urey, uvedla agentura TASS s odvoláním na ombudsmanku neuznávané republiky. Ruská agentura Brita označuje za žoldnéře, jeho dcery ovšem před časem v televizi Sky News řekly, že v oblasti bojů působil jako dobrovolný humanitární pracovník. „Zemřel 10. července v důsledku své diagnózy a stresu,“ cituje TASS ombudsmanku DNR Darju Morozovovou. Paul Urey byl zajat 25. dubna na kontrolním stanovišti nedaleko Záporoží spolu s dalším britským dobrovolníkem Dylanem Healeym. Ruská média začátkem tohoto měsíce informovala, že Dylan Healey byl v DNR obviněn ze „žoldnéřské činnosti“. 11:28- V separatistické Doněcké lidové republice zemřel Brit, který byl podle Sky News humanitárním pracovníkem. Podle TASS zemřel na chronickou nemoc. 10:38- Lídři Evropské unie by podle maďarského premiéra Viktora Orbána měli připustit, že sankce proti Rusku nefungují a je potřeba je změnit. V pravidelném rozhovoru pro rozhlasovou stanici Kossuth tento politik známý svými dobrými vztahy s Ruskem řekl, že sankce poškozují EU více než Moskvu a že evropské hospodářství lapá po dechu. 9:10- Ruská generální prokuratura označila investigativní skupiny Bellingcat a The Insider za nežádoucí organizace, čímž je prakticky v Rusku zakázala. 8:51- V ukrajinském Mykolajivu došlo v pátek před osmou hodinou ranní k sérii několika explozí. Podle starosty města Aleksandera Senkevyče se jednalo o více než deset výbuchů. 6:05- Podle ukrajinského velitelství Jih byl útok na město Vinnycja proveden raketami Kalibr vypuštěnými z moře z lodě u mysu Fiolent na Krymu. Útok na střed poklidného města daleko od fronty si podle posledních údajů vyžádal 23 obětí, mezi nimiž jsou tři děti. Prezident Volodymyr Zelenskyj útok označil za teroristický čin. 23:25- Počet obětí ruského útoku na kulturní centrum ve městě Vinnycja vzrostl na 23. Ošetření vyhledalo 117 zraněných, z nichž 71 se léčí v nemocnicích. Uvedla to agentura Ukrinform s odvoláním na oblastního gubernátora Serhije Borzova. Neznámý zůstává osud 29 pohřešovaných. 20:53- „Rusko útočí pouze na vojenská zařízení na Ukrajině. Raketa na Vinnycju byla vypálena na Dům důstojníků, kde se ozbrojené síly Ukrajiny právě připravovaly,“ řekl poradce ruského velvyslance při OSN Jevgenij Varganov. Dům důstojníků je ve skutečnosti název kulturního centra ve městě. Při útoku zemřelo 22 lidí. 18:57- Sedmý evropský balík protiruských sankcí musí být restriktivní a přijatý bezodkladně. I v návaznosti na dnešní ruský raketový úder na Vinnycju ve střední části Ukrajiny, při kterém zemřely více než dvě desítky lidí, to po jednání s ministrem pro evropské záležitosti Mikulášem Bekem (STAN) v Praze uvedla ukrajinská vicepremiérka Olha Stefanišynová. Bek s ní mimo jiné také hovořil o tom, jak podpořit evropské perspektivy země. 17:13- Do škol se přihlásilo asi 40 tisíc dětí z Ukrajiny. Je to o 30 tisíc méně, než jich podle statistik do Česka po propuknutí konfliktu na Ukrajině přišlo, uvedl předseda Asociace krajů Martin Kuba (ODS). Situaci přirovnal k pohybu v tekutých píscích, je podle něj pravděpodobné, že část dětí se s rodiči už vrátila do vlasti, část to plánuje. V září podle něj nebude možné pro nezapsané děti výuku připravit. 17:11- Ministr průmyslu Jozef Síkela svolal na 26. července do Bruselu radu ministrů pro energetiku. Projednala by plán pro případ, že by se plně neobnovil provoz plynovodu Nord Stream 1. 17:10- Ruské úřady na žádost generální prokuratury zablokovaly internetovou stránku nadace Svobodné Burjatsko, která nedávno informovala o 150 vojácích z tohoto ruského regionu odmítajících válčit na Ukrajině. Uvedla to ruská redakce BBC. Zmínění vojáci z Burjatska, které leží na Sibiři u jezera Bajkal a čítá necelý milion obyvatel, si podali si žádost o propuštění a 9. července se vrátili domů. Před tím je ale několik dní zadržovali u Luhanska na východě Ukrajiny a hrozili jim, že budou trestně stíháni. Svobodné Burjatsko tvrdí, že pomohlo pěti stovkám vojáků ukončit kontrakt s ministerstvem obrany a vrátit se domů. 15:30- Rusko v odvetě za dodávky zbraní Ukrajině pozastavilo podnikům v Česku a Bulharsku platnost certifikátů pro opravy vrtulníků ruské výroby, uvedla agentura TASS. 13:50- Nejméně 20 lidí včetně tří dětí zemřelo po ruském ostřelování města Vinnycja ležícím na střední Ukrajině, dalších zhruba 50 lidí je ve vážném stavu, uvedla ve čtvrtek rozhlasová stanice Svobodná Evropa. Tři ruské rakety Kalibr zasáhly kanceláře v centru města, na místě hoří několik desítek aut. 13:22- Přilétají většinou v noci a jsou nepříjemně přesné. Po jejich dopadech explodují sklady munice i základny ruské protivzdušné obrany. Řeč je o naváděných amerických raketách vypalovaných z mobilních salvových raketometů HIMARS. Rusko proti nim zatím nenašlo obranu. Podle poradce ukrajinského prezidenta z padesáti útoků ani jednou neminuly. 11:48- Před začátkem války byl jeden z ruských vojáků na cvičení, od té doby už se se svou matkou nespojil. Velení armády ale tvrdilo, že je v pořádku a matka je s ním v každodenním kontaktu. Pak se jí ozval člověk, kterého neznala, a řekl jí, že její syn zemřel, když mu výbuch granátu utrhl nohu. 11:17- V rukou separatistů ovládajících území na východě Ukrajiny skončil už třetí americký občan. Je jím ve Rwandě narozený 35letý Suedi Murekezi, veterán amerického letectva, který investoval do kryptoměn, uvedl list The Guardian. Byl obviněn, že se zapojil do protiruských protestů v Chersonu, což není potvrzené. 9:43- ČR dala ve středu Ukrajincům 1170 víz, o 1146 víc než před týdnem, kdy byl svátek. Dočasnou ochranu má 393 525 ukrajinských běženců. 7:10- Vláda uvažuje o tom, že požádá Evropskou komisi (EK) o půjčku 14,3 miliardy eur (asi 350 miliard korun). Peníze by měly jít mimo jiné na investice, které by Česku pomohly snížit energetickou závislost na Rusku. 6:32- Spojené státy úspěšně otestovaly dva odlišné typy hypersonických raket, uvedlo ve středu americké ministerstvo obrany. Pro raketu ARRW, která se vypouští ze vzduchu, se jednalo o druhý úspěšný pokus. V případě rakety Operational Fires to byl první test. 6:11- Severní Korea v pátek potvrdila, že uznala samostatnost Doněcké a Luhanské lidové republiky (DNR a LNR). S proruskými separatistickými celky chce rozvíjet vztahy na státní úrovni, uvedla severokorejská oficiální agentura KCNA. KLDR je po Rusku a Sýrii třetí zemí na světě, která obě republiky uznala jako samostatné státy. 23:07- Udání na vlastní manželku napsal policii sedmatřicetiletý muž z obce Gorki-10 v okolí Moskvy. Důvodem byly rozpory manželů ohledně speciální vojenské operace, jak ruské úřady nazývají válku proti Ukrajině, rozpoutanou na rozkaz prezidenta Vladimira Putina. 21:31- EU připravuje sedmý balíček sankcí proti Rusku, který ale nebude zahrnovat omezení dodávek ruského plynu, řekl český premiér Petr Fiala agentuře Reuters. 20:10- Ukrajina přerušuje diplomatické vztahy s KLDR v reakci na to, že Severní Korea uznala separatistickou Doněckou a Luhanskou lidovou republiku (DNR a LNR). Vyplývá to z prohlášení ukrajinské diplomacie. 18:42- Litva se bude řídit doporučením Evropské komise a ruskému zboží pod sankcemi EU umožní tranzit do Kaliningradské oblasti, píše Reuters. 18:00- Ruská plynárenská společnost Gazprom nemůže zaručit bezproblémový provoz plynovodu Nord Stream 1. Firma dnes uvedla, že není jasné, zda dostane opravenou turbínu, jejíž servis v Kanadě zajistila německá společnost Siemens Energy. Nord Stream 1 vede po dně Baltského moře z Ruska do Německa a je hlavní trasou pro dodávky ruského zemního plynu do EU. 17:55- Do okupovaného města Melitopol na Ukrajině dorazily taktické balistické rakety Točka, informuje web DefenceBlog. Ruská federace se přitom v březnu dušovala v dopise Radě bezpečnosti OSN, že tyto rakety dávno nepoužívá. 17:45- Česko by po válce mohlo Ukrajině pomoci s obnovou zásobování pitnou vodou, řešením kvality vod či s dekontaminací půd, řekla ministryně životního prostředí Anna Hubáčková. 17:32- Rusko deportovalo z okupovaných území dva miliony Ukrajinců, včetně několika set tisíc dětí, řekl ukrajinský prezident Volodymyr Zelenskyj účastníkům konference v Soulu. 17:10- Ve Volgogradu ve středu pohřbili s vojenskými poctami pětatřicetiletou poddůstojnici ruské armády. Desátnice Anastasija Savická se podle médií stala první ruskou vojákyní zabitou ve válce proti Ukrajině. Po Savické, která od dětství snila o službě v ozbrojených silách a kontrakt s armádou uzavřela hned v 18 letech, zůstaly dvě děti, napsal volgogradský server V1. Žádné podrobnosti o okolnostech smrti desátnice ale neuvedl. 16:48- Maďarsko vyhlásilo stav energetické nouze, jehož součástí je zákaz vývozu zdrojů energie. Zrušilo také mnoho let platný cenový strop u energií pro domácnosti s nadprůměrnou spotřebou a plánuje zvýšit domácí těžbu zemního plynu. Soubor opatření, která začnou platit od srpna, má zemi připravit na nadcházející zimu. Podle agentury Reuters to uvedl šéf kanceláře maďarského premiéra Gergely Gulyás. 16:22- Další výpadky v dodávkách zemního plynu do Evropy by mohly uvrhnout řadu zemí do hospodářské recese. Vpříspěvkuna blogu Mezinárodního měnového fondu (MMF) to dnes uvedla šéfka této organizace Kristalina Georgievová. Zopakovala přitom, že fond tento měsíc přikročí k dalšímu zhoršení výhledu světové ekonomiky. Ukrajinci Viktoria a Ilja promluvili o znásilnění ruskými vojáky.Video: Lenka Klicperová, Novinky 15:53- Při ruském ostřelování dnes v Mykolajivu na jihu Ukrajiny podle prvních zpráv zemřelo pět civilních obyvatel, uvedl podle agentury Unian zástupce šéfa prezidentské kanceláře Kyrylo Tymošenko. 15:31- Spojené státy vyzvaly Rusko, aby vpustilo nezávislé pozorovatele do takzvaných filtračních táborů na Ukrajině a propustilo Ukrajince, které ze země deportovalo do Ruska. V prohlášení to dnes podle agentury Reuters uvedl americký ministr zahraničí Antony Blinken. 15:10- Začlenění Ukrajiny do Evropské unie podporuje 58 procent českých občanů, více než čtvrtina je proti. V otázce členství Kyjeva v Severoatlantické alianci je společnost rozdělená víc, pro zapojení Ukrajiny do NATO se vyslovilo 41 procent lidí, stejná část s ním nesouhlasí. 14:50- Česko možná bude moci uvalovat národní sankce za závažná protiprávní jednání v mezinárodních souvislostech. Sněmovna návrh zákona podpořila. 13:51- Ukrajinská armáda plánuje a připravuje úplné osvobození Ruskem okupovaných měst a obcí poblíž pobřeží Černého moře, řekl agentuře AP ukrajinský ministr zahraničí Dmytro Kuleba. 12:48- Na 47 stoupl počet obětí ruského ostřelování obce Časiv Jar u Bachmutu, uvedla ve středu mluvčí vojenské správy Doněcké oblasti Tetjana Ihnatčenková. Pětipodlažní dům byl v sobotu večer zasažen ruskou balistickou raketou Iskander. 11:13- Moskva oznámila sestřelení tří ukrajinských vojenských letounů, dvou v Doněcké oblasti na východě země a jednoho v Mykolajivské oblasti na jihu. Ověřit informace z nezávislých zdrojů nelze. 10:04- Česko v úterý udělilo běžencům z Ukrajiny 652 víz dočasné ochrany, o 601 méně než před týdnem. Od počátku ruského útoku Česká republika vydala lidem prchajícím před válkou 392 355 víz. 8:50- Česko by po válce mohlo na Ukrajinu vyslat zástupce odborných organizací na pomoc v souvislosti s ekologickými škodami. Novinářům to řekla ministryně životního prostředí Anna Hubáčková (za KDU-ČSL) před zasedáním ministrů EU v Praze, kterého se zúčastní i ukrajinský ministr životního prostředí Ruslan Strilec. „Dnes se hlavně seznámíme s představami Ukrajiny, co vše bude potřebovat,“ uvedla Hubáčková. „Můžeme pomoci mapovat škody, vyslat některé odborné organizace, jako jsou Výzkumný ústav vodohospodářský, Česká geologická služba a Česká informační agentura životního prostředí (CENIA), přímo na Ukrajinu po skončení války,“ dodala. 8:24- Ruské ministerstvo zahraničí: plyn do Evropy přes Ukrajinu může proudit i po roce 2024, pokud bude v Evropě zájem a na Ukrajině zachován systém. 7:45- Útoky na ruské nebo Ruskem dosazené činitele na Ukrajině budou pravděpodobně stále častější, což na ně zvýší tlak, píše britský generální štáb. 6:19- U obcí Dolyna a Dovhenke se ukrajinským vojákům podařilo odrazit další útok ruských jednotek směrem na Slovjansk. Oznámil to ve středu ukrajinský generální štáb. 6:16- Nově zpřístupněným kanálem v deltě Dunaje proplulo za poslední čtyři dny už 16 nákladních lodí. Mohou tak snáze dosáhnout ukrajinských říčních přístavů, kde na ně čeká ruskou invazí blokované obilí. Informovala o tom agentura Unian s odvoláním na ukrajinské ministerstvo infrastruktury.


tát: Mochovce nedopadnú ako ernoby

Spochybovanie bezpenosti tretieho a tvrtého bloku Atómovej elektrárne Mochovce, ktorú dostavajú Slovenské elektrárne je poda Úradu jadrového dozoru (ÚJD) neopodstatnené. Ako uviedla predsedníka ÚJD Marta iaková, vetky tyri bloky jadrovej elektrárne v Mochovciach, ako aj jadrová elektráre V2 v Jaslovských Bohuniciach, sú bezpené a spoahlivé. Objavila sa obava, e by sa na naich atómových elektrárach mohla sta taká havária ako bola vernobyle. Môem vetkých ubezpei, e tieto obavy sú neopodstatnené. Za iadnych okolností nie je moné, aby sa takáto havária stala na naich jadrových elektrárach, nakoko ide oúplne iný typ reaktora sodliným technologickým rieením, zdôraznila iaková. ÚJD vsúasnosti vykonáva vAtómovej elektrární Mochovce (EMO) pravidelné inpekcie. Kontrolujeme napríklad, i sú dodrané postupy pri konzervovaní technológií, dodala iaková. Poda nej doteraz nebolo potrebné vyradi iadne dôleité komponenty konzervované pre potreby dostavby tretieho a tvrtého blokuEMO. Vsúasnosti ÚJD schvauje pre Slovenské elektrárne (SE) aj projekt zvyovania výkonu prvého a druhého bloku EMO. Ako uviedla iaková,elektrárne u dodaliúradu prejadrovýdozordokumenty potrebné pre schválenie projektu, avak úrad si ete dodatone vyiadal od výrobcu elektrickej energie alie materiály, na ktoré momentálne aká. Poda hovorcu SE Juraja Kopivu by elektrárne chceli projekt zvýenia výkonu prvého a druhého bloku EMO uskutoni do konca tohto roka. Výkon jadrových blokov by sa mal po rekontrukcii zvýi zo súasných 880megawattov na 940megawattov. Slovenské elektrárne plánujú zaa komernú prevádzku tretieho bloku vseptembri 2012a tvrtý blok by sa mal pripoji opol roka neskôr.Poítajú snákladmi na dokonenie Mochoviec vo výke pribline 60miliárdkorún. Na výstavbu tretieho a tvrtého blokuMochoviec sa do konca augusta 2004vynaloilo bezmála 20miliárd korún. Rozostavanos stavebnej asti tretieho a tvrtého bloku je na úrovni pribline 70percent a ztechnologickej asti na 30percent. Prvý a druhý blok EMO sú vprevádzke od roku 1998, resp. od roku2000.


A Török Áramlat és az atomerőmű-építés is meghiúsulhat a lelőtt orosz vadászgép miatt

Kövesse az Indexet Facebookon is! Kapcsolódók (5) Oroszország befagyaszt egy sor befektetési projektet és kereskedelmi megállapodást Törökországgal, válaszul arra, hogy a török légierő a napokban lelőtt egy Szu-24-es orosz katonai repülőgépet a török-szíriai határnál, jelentette be Alekszej Uljukajev gazdaságfejlesztési miniszter csütörtökön Moszkvában. A szankciók hatálya alá kerül a Török Áramlat gázvezeték és az Akkuyu atomerőmű is, írta az MTI. A Törökországot sújtó gazdasági büntetőintézkedéseket az orosz kormány a különleges gazdasági intézkedésekről szóló, 2006. december 30-án elfogadott törvény alapján határozza meg. Ez alapján a jogszabály alapján egyebek között felfüggeszthetik a gazdasági együttműködési programokat, korlátozhatják a pénzügyi műveleteket és a külkereskedelmi ügyleteket, megváltoztathatják az export- és importvámokat, beavatkozhatnak az idegenforgalomba. Ugrik az atomerőmű is? Az Interfax orosz hírügynökség jelentése szerint Uljukajev közölte, hogy Oroszország nem folytatja a szolgáltatások szabadkereskedelméről és a befektetésekről szóló kétoldalú megállapodás előkészítését, nem vesz részt a kereskedelmi-gazdasági és tudományos-technikai együttműködést szabályozó, 2016 és 2020 közötti időszakot felölelő programban, valamint befagyasztja a közös befektetési alap létrehozásáról szóló megállapodást. A miniszter azt mondta, hogy a Török Áramlat gázvezetékre és az Akkuyu atomerőműre is vonatkozik a 2006-os törvény, azok semmiben nem különböznek más projektektől, ugyanúgy befektetési együttműködésről van szó. Az orosz atomenergia-ügynökség (Roszatom) nem kommentálta a kérdést. Az Akkuyu atomerőmű BOO-kontrukció (build-own-operate) alapján épülne meg: a Roszatom vállalatai nemcsak felépítenék az erőművet, amely orosz tulajdon lenne, hanem az üzemeltető is az orosz fél lenne, a török állam pedig garantálná a villamos energia megvásárlását kölcsönösen egyeztetett áron. A négy, egyenként 1200 megawatt teljesítményű reaktorral működő erőművet elvileg 2022-re kellene üzembe helyezni. Dmitrij Medvegyev orosz miniszterelnök a kormány csütörtöki ülésén két napot adott a szaktárcáknak arra, hogy készítsék elő konkrét javaslataikat a Törökországot sújtó gazdasági szankciókra. Nem mennek majd turisták sem Oleg Szafonov, az orosz állami turisztikai hivatal (Roszturizm) vezetője azt is bejelentette, hogyOroszország megszakítja a turisztikai együttműködést is Törökországgal. A Roszturizm arra készül, hogy büntetőintézkedésekkel sújtja azokat az utazási irodákat, amelyek továbbra is kínálnak törökországi utazásokat. Szafonov jelezte, hogy figyelemmel fogják kísérni az utazási irodák kínálatát, és megteszik a szükséges intézkedéseket, hogy Törökország kikerüljön az úti célok közül. Szafonov becslése szerint Törökországot évente nagyjából 10 milliárd dolláros veszteség éri, ha az orosz turisták áradata megszűnik. Tavaly 4,4 millió orosz turista pihent Törökországban, ennél több látogató csak Németországból érkezett. Dmitrij Medvegyev orosz miniszterelnök csütörtökön utasította az orosz szaktárcákat, hogy két napon belül dolgozzák ki azokat a büntetőintézkedéseket, amelyeket Törökországgal szemben vezetnek be válaszul arra, hogy a török légierő lelőtt egy Szu-24-es orosz katonai repülőgépet a török-szíriai határnál. Kövesse az Indexet Facebookon is!


Rusko odsúdilo nové ekonomické sankcie, ktoré chystajú USA voi Iránu

Rusko odsúdilo v pondelok nové ekonomické sankcie, ktoré na Irán plánujú uvali Spojené táty. MOSKVA. Rusko odsúdilo v pondelok nové ekonomické sankcie, ktoré na Irán plánujú uvali Spojené táty. "Povaujeme tieto sankcie za nelegálne," uviedol na tlaovom brífingu hovorca Krema Dmitrij Peskov, ktorého citovala agentúra AFP. Americký prezidentDonald Trumpv sobotu na Twitteri oznámil, e Spojené zavedú v pondelok voi Iránu "významný" súbor sankcií. Dodatoné sankné opatrenia pripravuje Trumpova administratíva aj napriek tomu, e Irán u v súasnosti elí zo strany Spojených tátov mimoriadne prísnym ekonomickým sankciám. Po týdoch eskalujúceho napätia medzi Spojenými tátmi a Iránom a sérii útokov na ropné tankery v Hormuzskom prielive Irán vo tvrtok ráno zostrelil americké bezpilotné prieskumné lietadlo. Incident vyvolal obavy z otvorenej vojenskej konfrontácie. Kým Washington trvá na tom, e k zostreleniu dolo nad medzinárodnými vodami, Irán tvrdí, e dron sa pohyboval v jeho vzdunom priestore. Trump ete v piatok na Twitteri oznámil, e na poslednú chvíu odvolal v noci na piatok odvetné nálety na iránske ciele. Americký prezident následne v sobotu povedal, e Washington namiesto toho uvalí v pondelok na Irán alie významné sankcie. USA v máji 2018 jednostranne odstúpili od jadrovej dohody, ktorú s Iránom dosiahli v roku 2015 svetové vemoci vrátane Ruska, ktoré rozhodnutie Washingtonu ostro kritizovalo. Spojené táty následne tie obnovili sankcie voi Iránu vrátane embarga na dovoz ropy. Zaiatkom mája 2019 potom sankcie voi Iránu ete sprísnili, ke zruili vetky dovtedy platné výnimky zo zákazu dovozu iránskej ropy. Dohoda z roku 2015, oficiálne oznaovaná ako Spoloný komplexný akný plán (JCPOA), zaväzuje Teherán výrazne obmedzi jadrové kapacity výmenou za zruenie medzinárodných ekonomických sankcií. Iránska vláda vak ete zaiatkom mája vyhlásila, e sa alej necíti viazaná dohodnutými ohranieniami, pokia ide o zásoby obohateného uránu a akej vody.


Iran: Rowhani chce szybkich rezultatów negocjacji w sprawach nuklearnych

Nowy prezydent Iranu Hasan Rowhani oświadczył w piątek, że ma nadzieję na szybkie rezultaty negocjacji z głównymi mocarstwami w sprawie irańskiego programu nuklearnego i że atmosfera w stosunkach Iranu z USA poprawiła się. "Atmosfera (w stosunkach Iranu z USA) jest całkowicie inna niż w przeszłości" - powiedział Rowhani na konferencji prasowej w kuluarach sesji Zgromadzenia Ogólnego ONZ w Nowym Jorku. "Naszym celem jest rozwiązywanie problemów, naszym celem jest budowanie krok po kroku zaufania między rządami i narodami" - dodał irański prezydent. Rowhani wyraził jednocześnie nadzieję, że rozmowy ze Stanami Zjednoczonymi i innymi mocarstwami w sprawie irańskiego programu nuklearnego "przyniosą w krótkim okresie czasu odczuwalne rezultaty". Grupa 5+1 (USA, Wielka Brytania, Francja, Rosja, Chiny i Niemcy) żąda od Iranu, by zaprzestał wzbogacania uranu do poziomu 20 proc. zawartości rozszczepialnego izotopu U-235 i w ten sposób osłabił podejrzenia, że dąży do uzyskania broni jądrowej. Nowa runda negocjacji w sprawie irańskiego programu atomowego ma odbyć się 15-16 października w Genewie.


Istennel és vodkával élik túl Csernobil emlékét

A csernobili atomkatasztrófa 30. évfordulóján hogyan látja ugyanazt az, akit közelről érintett, és hogyan az, aki számára politikai eszköz? Az egyik oldalon leszázalékolt likvidátorok, a másikon az ukrán elnök szavai. Mindegyiket meghallgattuk. Az Origo tudósítója Kijevben és a lebetonozott csernobili reaktornál járt az évfordulón. Nyomasztó tud lenni a hétfő éjszaka Kijevben. A Majdan tér környékét leszámítva teljesen üres és koromsötét a város, a kétszer négy sávos sugárutak pedig csak fokozzák az elhagyatottságérzést. Metró ilyenkor már rég nem jár. A Dnyeper bal partján, pár kilométerre a folyótól – a Béke sugárúton – azonban libasorban állnak az autók a Mihály arkangyal-templom előtt. Bentről halvány fény áramlik ki a kátyús utcára. És gyertyalángok egyre-másra a szemerkélő esőben. 100-150-en jöhettek itt össze, de nem éjféli misére, hanem a 0 óra 55-ösre, ami az 1986. április 26-án hajnalban történt csernobili atomkatasztrófára emlékeztet 30 éve. Nem tudom eldönteni, hogy requiemen vagy hálaadó alkalmon vagyok-e. A pópa, ahogy kell, elimádkozza, hogy még egyszer ennek nem szabad megtörténnie, sajátos hívőseregében azonban van, aki megsemmisülten néz maga elé, a sarokban meg régi barátok köszöntik egymást. Néhány kisgyerek is feltűnik, de ez inkább egy nyugdíjastalálkozó. A túlélőké. Sport és ingyenbusz Vaszilij likvidátor volt. A barátai miatt jött el. Azok kedvéért, akik már meghaltak. Szerinte ő azért él még, mert sportol – meg persze csak 7 kilométerre volt a felrobbant erőműtől. Tényleg nem néz ki 69-nek, de azért előfordul, hogy rosszul van. 30 éve fáj a feje, de büszkén állítja: nem szed tablettákat. Ha szedne, mondja, talán még rosszabbul lenne. A 4-es reaktorblokk robbanása után az volt a dolga, hogy szervezze a kollégái fuvarjait a katasztrófa helyszínére. Járhatott volna rosszabbul, mint azok a bányászok, akikről külön is megemlékezik: akiket keletről hoztak, hogy alulról közelítsék meg a katasztrófa helyszínét. Akárhogy csavarom a kérdést, nem válaszol, hogy mikor vált számára világossá, mekkora a baj. „6 hónap után jöttem rá, milyen károkat fog ez okozni a gazdaságban – hangzik az egyik terelő válasz, de itt nem állt meg. – Még szerencsénk is volt, hogy létezett a Szovjetunió; Ukrajna egy ilyenbe ma belerokkanna.” Mi tagadás, a kormány tényleg nem esik túlzásokba: mint egykori likvidátor, Vaszilij ma ingyen buszozhat Kijevben, de a megyén kívül már félárú jegy kell. Ennyit a privilégiumokról. Depresszív afterparty A liturgia nem tart sokáig, azámenután az emberek csendben, méltóságban a templomkertbe vonulnak, ahol megkondulnak a harangok az áldozatok emlékére. Aztán szegfűk kerülnek az emlékműre. „Irány az asztalokhoz” – töri meg egy asszony a csendet. Pár perc múlva pedig már reccsennek a vodkásüvegkupakok, előkerül a fekete kenyér meg a sós uborka, a templom előtt pedig pár perc után alkoholgőz keveredik az esernyők alatti nosztalgiázással. „Pripjaty? Gyönyörű hely volt. Minden vadiúj, jó bérekkel, ha valaki meglátogatott minket, mindig azt mondta: »Nálatok lépni sem lehet a gyerekektől!« Tényleg a fiataloknak épült a hely, 26 év volt az átlagéletkor. Április 27-én evakuáltak minket” – mondja a 64 éves Vera, aki, bár Kijevben él, máig Csernobil környékén dolgozik. A férje öt éve halt meg, az özvegy persze a baleset számlájára írja. Ahogy azoknak a halálát is, akikkel együtt dolgozott, mert a felük nem él már. Hogy ő miért tartozik a másik félhez? Szerinte személy- és dózisfüggő. „Azokért iszunk, akik nincsenek már velünk – emeli a szto gram vodkát, de csak a kerek évfordulókon hajlandó erre. – Képtelen lennék ezt minden évben megtenni. A szomorúság hajt ide, nem az, hogy régi arcokkal találkozzak.” 135 kilométerrel messzebb Az eső reggel már szakad, de a csernobili lezárt zóna felé vesszük az irányt: az ukrán vezetés itt emlékezik meg. Petro Porosenko államfő meg aláír az Európai Újjáépítési és Fejlesztési Bankkal, másképp ugyanis nem készülhetne el a 4-es blokk fölé épülő gigantikus szarkofág, amitől azt remélik, talán egy évszázadig képes lesz felfogni az egyébként évezredekig tartó sugárzást. A 30. évforduló pénzosztással is jár: a fejlesztési bank 40 millió eurót ad a csernobili munkálatokra, amit az EU a következő években még bő 87 millióval egészít ki. És Porosenko nem hálátlan, ha már vagy fél órán át váratta az erőmű dísztermében a tiszteletére összegyűlt nemzetközi küldöttséget – amelyben magyar vendéget még csak véletlenül sem lehet felfedezni. A koszorúzás után jönnek a lózungok: Persze ha valaki ezt a 4-es blokk fölé épülő monstrum alatt mondja, annak van egy sajátos atmoszférája. Aztán jön a kötelező üzenet Moszkvának – mégis mire való egy emléknap? –, sci-fibe illő gondolatmenettel: Oroszország atomhatalom, amellyel Ukrajna háborúban áll, ezért támadás érheti az ukrán nukleáris létesítményeket, amelyeknek emiatt nagyobb védelem (értsd: több pénz) kell. Világos üzenet a külvilágnak, és még érvényes is: mindegy, hogy ki fizet, csak ne az ukrán kormánynak kelljen. Az már úgyis állja Vaszilijék buszjegykedvezményét.


Vastagon nyereséges Fukusima üzemeltetője

Kövesse az Indexet Facebookon is! A 2011-es földrengésben és szökőárban megsérült Fukusima atomerőművet üzemeltető Tokyo Electric Power (Tepco) tavaly 4,3 milliárd dolláros nyereségetkönyvelt el,derül ki a társaság szerdán közéttett pénzügyi jelentéséből. A japán vállalat pozitív eredménye részben a kormány pénzügyi segélyének és eszközök eladásának köszönhető, és az árak is emelkedtek. Az fukusimai baleset után lekapcsolt atomerőművek azonban rossz hatással voltak a cég mérlegére, mert a fosszilis üzemanyagok ára is emelkedett. Az atombaleset még sok megoldatlan problémát hagyott maga után, hiszen több tízezer embert kellett kitelepíteni fukusima környékéről, és a helyreállítási munkálatok várhatóan évtizedekig tartanak majd, Kövesse az Indexet Facebookon is!


EÚ3 Iránu: Obnovenie jadrových aktivít bude znamena koniec rozhovorov

Londýn/Berlín/Moskva 2. augusta (TASR) - Británia, Francúzsko a Nemecko dnes Iránu oznámili, e obnovenie jeho jadrových aktivít bude znamena koniec ... Londýn/Berlín/Moskva 2. augusta (TASR) - Británia, Francúzsko a Nemecko dnes Iránu oznámili, e obnovenie jeho jadrových aktivít bude znamena koniec rokovaní o atómovej otázke a vyzvali Teherán, aby nepodnikal iadne jednostranné kroky.SkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamouSkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamou "Ak by Irán obnovil momentálne zastavené aktivity, nae rokovania by sa tým ukonili a my by sme nemali inú vobu, len pokraova inými krokmi," uvádza sa v liste tria EÚ a koordinátora zahraninej a bezpenostnej politiky únie Javiera Solanu zaslanom hlavnému iránskemu jadrovému vyjednávaovi Hasanovi Rohánímu, ktorého text poskytli agentúre Reuters. "Preto vyzývame Irán, aby neobnovil preruené aktivity a nepodnikal iné jednostranné kroky." Irán predtým povedal, e neodstúpi od rozhodnutia obnovi práce na spracúvaní uránu na palivo. Vyhlásenie Teheránu prilo po dvoch rokoch tvrdých vyjednávaní a v ase, ke sa zdalo, e rokovania medzi EÚ a Iránom sa blíia k prelomovému bodu. Trio EÚ malo v priebehu tohto týda Iránu predloi balík politických, bezpenostných a hospodárskych stimulov výmenou za zmrazenie jeho jadrových aktivít. V liste vyjadrilo obavy, e Irán chce podniknú krok, ktorý by dialóg ukonil pred predloením návrhov únie. Trojka EÚ tie oznámila, e sa snaí o zvolanie mimoriadneho zasadania Rady guvernérov Medzinárodnej agentúry pre atómovú energiu (MAAE), ktorá by mala v nasledujúcich doch prerokova alí postup. Nemecký kancelár Gerhard Schröder pred novinármi v Berlíne vyhlásil, e súasnú situáciu povauje za "hrozivú" a vyzval Irán, aby nemenil kurz. Kancelár dodal, e Teherán by mal vedie, e sa mu nepodarí vnies rozkol medzi USA, Rusko a trio EÚ. Poda Schrödera by na Irán mohol by vyvíjaný ekonomický tlak, kancelár sa vak nezmienil o monosti uvalenia sankcií OSN. Rusko bude naalej podporova jadrový program Iránu napriek rozhodnutiu obnovi obohacovanie uránu. Citujúc zdroje ruskej atómovej agentúry Rosatom to oznámili ruské tlaové agentúry. "Vdy sme zdôrazovali právo Iránu na vývoj svojho jadrového palivového cyklu, aj ke zárove vyzývame krajiny, ktoré cyklus nemajú, aby sa zdrali jeho vývoja," citovali zdroj Rosatomu agentúry Interfax a RIA. Hovorca Rosatomu sa k situácii konkrétne nevyjadril, zopakoval postoj Ruska, poda ktorého má Irán právo na mierové vyuívanie jadrovej energie. Poda hovorcu najnovie kroky Teheránu nie sú v rozpore s postojom Moskvy. Rusko pre Irán buduje jadrovú elektráre v Buíre pri brehoch Perzského zálivu - napriek obavám USA, e Teherán by mohol vyui ruské know-how na zostrojenie atómovej bomby. Hovorca Rosatomu povedal, e len rezolúcia Bezpenostnej rady OSN alebo rozhodnutie MAAE by mohlo poskytnú právny základ pre to, aby Rusko vypovedalo svoje kontrakty a prestalo spolupracova s Iránom. Rusko povauje Irán za kúový trh pre svoju jadrovú technológiu a v minulosti vyjadrilo záujem o rozírenie partnerstva o lukratívnejie elektrárne.


V trnavskom regióne budú meni jódové tabletky

TRNAVA 8. októbra (SITA) - Starostov obcí v okruhu 30 km od komplexu jadrových elektrární Jaslovské Bohunice aká v najbliích týdoch úloha zvládnu po piatich rokoch výmenu tabletiek jodidu draselného, ... TRNAVA 8. októbra (SITA) - Starostov obcí v okruhu 30 km od komplexu jadrových elektrární Jaslovské Bohunice aká v najbliích týdoch úloha zvládnu po piatich rokoch výmenu tabletiek jodidu draselného, ktoré sa pouívajú v prípade radianej havárie a pri ohrození obyvateov regiónu rádioaktívnym iarením. V minulosti dostali vetci obania obcí, vrátane detí, v "jadrovej" zóne balenia jódových tabliet, ktorým sa vak tento rok koní predpísaná exspiraná lehota. Ako potvrdil vedúci odboru krízového riadenia Obvodného úradu v Trnave Jozef Kluka, celý proces výmeny starých balení za nové musia obce v súinnosti s odbormi krízového riadenia obvodných úradov zvládnu do 12. decembra. "Kee organizané truktúry, ktoré v minulosti zabezpeovali distribúciu jódových tabliet zanikli, musíme za pochodu riei systém, ako sa budú vydáva pre obce," dodal J. Kluka, ktorý zárove potvrdil, e obce si samy budú musie prevzia jódové tabletky zo skladov mobilizaných rezerv ministerstva zdravotníctva v Cabaji-ápore pri Nitre a astkove pri Senici, kde sú u k dispozícii.SkryVypnú reklamuSkryVypnú reklamuSkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamouSkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamou Na jódové tabletky si v uplynulých rokoch väina udí v trnavskom regióne aj poda slov J. Kluku u zvykla a má ich odloené v chladnikách. Nové balenie jódových tabliet (dospelí majú v balení tyri tablety, deti polovinú dávku), ktoré si vymení v trnavskom regióne do decembra vye 200-tisíc udí v 121 obciach, budú distribuova aj pre kolské zariadenia, nemocnice, väie firmy a alie intitúcie. Táto výmena aká v alích týdoch iastone aj obanov Bratislavského, Nitrianskeho a Trenianskeho kraja. V súasnosti ete na viacerých obecných úradoch v tridsakilometrovom pásme od jadrových elektrární v Jaslovských Bohuniciach nevedia o zmenách, ktoré ich akajú pri výmene tabliet. "Zatia som písomne ni nedostal," potvrdil dnes agentúre SITA starosta obce Jaslovské Bohunice Peter Ryka. Povedal vak, e s výmenou by na obecnom úrade nemali ma problémy. sy;jp;bl


Írán vrací úder. Hrozí, že ropu do EU zastaví hned

MMF varuje, že cena suroviny by mohla brzy vzrůst až o třicet procent Teherán-Íránse rozhodl rázně odpovědět na ropnéembargo, které na něj v pondělí uvalilaEvropská unie, aby zastavila kontroverzní jaderný program Teheránu. Podle státní tiskové agentury Mehr hodlá tamní parlament o víkendu schválit výnos, na jehož základě budou okamžitě zastaveny dodávky do Evropy. Embargo Unie vstoupilo v platnost také s okamžitou platností, týká se ale pouze krátkodobých kontraktů. Dovozropyna základě dlouhodobých smluv ustane počínaje 1. červnem. Ačkoliv Saúdská Arábie tvrdí, že bude bez problémů schopna nahradit íránský export do Evropy představující přibližně půl milionu barelů denně, Mezinárodní měnový fond (MMF) ve čtvrtek varoval, že cena ropy by na světových trzích mohla velmi rychle stoupnout o dvacet až třicet procent. Zejména za předpokladu, že Teherán splní svoji hrozbu a zablokuje Hormuzský průliv, kterým putují dvě pětiny suroviny dopravované ve světě po moři. "Dopad přerušení dodávek íránské ropy může být zesílen ještě faktem, že strategické zásoby suroviny jsou v mnoha zemích kvůli napjaté situaci, jež na trzích panovala po většinu loňského roku, pod dlouhodobým průměrem," stojí ve zprávě MMF, z níž cituje agentura Reuters. Když EU v pondělí vyhlásila ropné embargo vůči Íránu, stoupla cena suroviny jen nepatrně, přibližně o jedno procento. Ve čtvrtek ale poskočila znovu. Směsná ropa Brent, s níž se obchoduje na evropských trzích, se prodávala už za 110,7 dolaru za barel, což je o 92 centů více nežli ve středu. Celkové strategické zásoby ropy v Evropě přesahují nyní 900 milionů barelů a vystačily by na dva měsíce, i kdyby ustaly veškeré dodávky suroviny na kontinent. Foto: Reuters Organizace zemí vyvážejících ropu (OPEC) je navíc schopna do třiceti dnů navýšit těžbu o 3,2 milionu denních barelů a udržet toto navýšení po nejméně tři měsíce. Déletrvající ropné embargo, které by navíc bylo doprovázeno zablokováním mořské cesty mezi Íránem a Ománem, by ale zcela nepochybně notně zamávalo s cenami suroviny. Když počátkem loňského roku začaly boje mezi libyjskými povstalci a jednotkami Muammara Kaddáfího, velmi rychle se to projevilo právě na nich. Tím, že takřka ze dne na den ustal export přibližně 1,2 milionu denních barelů libyjské ropy, vzlétla cena Brentu z lednových 90 dolarů za barel na únorových 115 USD. V dubnu se ropa v Evropě prodávala již za 125 dolarů. Embargo může notně zkomplikovat situaci Řecku, Itálii a Španělsku, které se potýkají s obrovským zadlužením, musely přijmout sérii rozpočtových škrtů a jejich ekonomiku čeká minimální růst, a v případě Řecka znovu recese. Všechny tři uvedené země kryjí pomocí íránské ropy 13-14 procent své spotřeby. Ačkoliv se ropné koncerny snaží trhy i spotřebitele uklidnit, těžbu ropy se již léta nedaří dostat na takovou úroveň, aby stačila neustále narůstající poptávce. SouvisejícíGrafika: Hormuzským průlivem cestuje ropa. Írán ho chce uzavřít6 fotografií Loni se ve světě těžilo 88,4 milionu barelů suroviny denně, poptávka ale činila v průměru 89 milionů barelů a řada zemí musela čerpat ze svých strategických zásob. Do celosvětové produkce bylo navíc zahrnuto i 5,8 milionu barelů zkapalněného zemního plynu, čtyři miliony barelů extra těžké kanadské a venezuelské ropy a 1,8 milionu bionafty, bez nichž je téměř deset let nemyslitelné uspokojit poptávku. Optimistické předpovědi provázející objevy nových ložisek suroviny v Jižní Americe a v okolí Guinejského zálivu se zatím nepotvrdily. Nejlépe o tom svědčí příklad Brazílie, která navzdory ohlášené "ropné bonanze" v letech 2008-2011 navýšila těžbu o pouhých 300 tisíc denních barelů. Letos má země těžit něco mezi 2,2 a 2,3 miliony barelů, což je meziroční navýšení opět jen o 100 tisíc barelů. Ceny pohonných hmot tak zcela jistě půjdou dále nahoru, otázkou je jen o kolik.  Loni na jaře předpovídali někteří analytici v souvislosti s protivládními protesty v Tunisku, Egyptě, Libyi a dalších zemích nárůst cen až na 220 dolarů za barel a tedy na dvojnásobek, což se nakonec nepotvrdilo. Francouzský koncern Total se neobává, že by se cena ropy letos mohla vyšplhat na 120-130 dolarů za barel, jak předpovídá MMF. Osmdesát tisíc denních barelů ropy, které od Íránu nakupoval, už přestal v souladu s embargem dovážet a obrátil se na Rijád.


Orbán Viktor Putyinnak: Béke kell

Orbán Viktor miniszterelnök kedden kétoldalú tárgyalást folytatott Vlagyimir Putyinnal, Oroszország elnökével Pekingben - közölte az MTI-vel Havasi Bertalan, a miniszterelnök sajtófőnöke. A két vezető egyeztetett a magyar-orosz együttműködésről a gáz- és olajszállítások, valamint a nukleáris energia területén. Orbán Viktor a megbeszélésen a béke fontosságát hangsúlyozta. Kifejtette: az egész kontinens, így Magyarország számára is kulcsfontosságú, hogy legyen vége a menekültáradatnak, a szankcióknak és a harcoknak - ismertette a közleményben Havasi Bertalan.


Severná Kórea nemá záujem pokraova v rokovaniach s USA o jej jadrovom programe

KDR obvinila Washington obvinil z nevraivej politiky. PCHJONGJANG. Severná Kórea nechce pokraova v rokovaniach so Spojenými tátmi o svojom jadrovom programe. Informovala o tom v utorok rakúska stanica ORF. Odloenie spoloného vojenského cvienia Junej Kórey a Spojených tátov, ktoré bolo naplánované na november tohto roku, poda Severnej Kórey nie je dôvodom na obnovenie rokovaní o severokórejskom jadrovom programe. "iadame, aby Spojené táty (vojenské) manévre zastavili úplne," povedal Kim Jong-chol, ktorý bol hlavným vyjednávaom Severnej Kórey a náprotivkom amerického ministra zahraniných vecíMikea Pompea, odkedy Pchjongjang vlani vstúpil do rokovaní o jadrovom programe so Spojenými tátmi. Kim Jong-chol Washington obvinil z "nevraivej politiky". Vyhlásil, e nové rozhovory o jadrovom programe sa môu zaa a vtedy, ke Spojené táty ukonia takýto druh politiky. Severná Kórea dlhodobo protestuje proti spoloným vojenským cvieniam Junej Kórey s jej strategickými partnermi, ktoré odsudzuje ako prípravy na inváziu na svoje územie. Odklad spoloného vojenského cvienia Spojených tátov a Junej Kórey oznámil v nedeu americký minister obrany Mark Esper, poda ktorého ide o akt dobrej vôle voi Severnej Kórei. Rokovania o severokórejskom jadrovom programe sú v slepej ulike od februára, ke sa vo vietnamskom Hanoji stretli lídri Spojených tátov a Severnej Kórey -Donald Trumpa Kim ong-un. Ich summit sa skonil bez dosiahnutia oakávanej dohody, lebo Severná Kórea iadala stiahnutie amerických sankcií výmenou za denuklearizáciu, o Trump nebol ochotný spravi.


Slnená energia by mohla nahradi jadrový reaktor

Pri prípadnej ceste na Mars budú udia potrebova malú jadrovú elektráre alebo solárne panely. Plánujeme cestu na Mars a vytvorenie základne na ervenej planéte. Budúci astronauti, ktorí vytvoria základu na Marse, by mohli vyuíva fotovoltaické systémy a vodík na výrobu a skladovanie dostatoného mnostva energie pre svoju misiu. Vyplýva to zo túdie publikovanej v asopise Frontiers in Astronomy and Space Sciences. Presné plány pre plánovanú eslennú misiu na Mars zatia neexistujú. Jadrové tiepenie sa vak doteraz povaovalo za predpokladaný zdroj energie pre udí na Marse, pretoe jadrový reaktor produkuje najviac energie v pomere k jeho hmotnosti. Avak v závislosti od toho, kde by sa na planéte nachádzala potenciálna základa, solárna energia by mohla ponúknu ivotaschopnú alternatívu k jadrovej energii.Otvori galériuZdroj: Adobe Stock V rámci túdie sa výskumníci pod vedením Anthonyho Abela z Kalifornskej univerzity v Berkeley riadili tým, koko materiálneho potenciálu by astronauti museli vzia na Mars. Pri jadrovej energii je táto hodnota vdy rovnaká, pretoe malému reaktoru je jedno, kde na Marse bude umiestnený. Vedci predpokladajú mtvu hmotnos 9,5 tony. So solárnymi lánkami na druhej strane existujú podobné výzvy ako na Zemi: Na jednej strane to, koko energie sa dá vyrobi fotovoltaikou, závisí od mnostva slneného iarenia. Na druhej strane, Slnko zapadá aj na Marse na konci kadého maranského da. Preto je potrebné zariadenie na ukladanie energie. Fotoelektrochemické lánky a fotovoltaický systém vyuívajúci batérie neboli v iadnom prípade efektívnejie ako jadrová energia, pokia ide o hmotnos prepravovanej na Mars. So solárnymi lánkami, ktoré elektrolýzou produkujú vodík, ktorý sa potom môe skladova, by vak potenciálni astronauti mali menej problémov s dopravou  prinajmenom keby postavili svoju základu na Marse blízko maranského rovníka. Na rovníku by táto hmotnos bola iba 8,3 tony. V blízkosti pólov Marsu sa táto hodnota, naopak, zvyuje a nad 22 ton. Take je len na udstve, aký zdroj energie si so sebou na Mars zoberie.


Další díl bitvy o Rosatom končí. Zeman teď půjde po Koudelkovi (BIS) ještě zuřivěji

Babiš teď bude čelit obřímu tlaku, aby v létě odvolal ředitele BIS Koudelku. Největší překážkou (krom opozice a veřejného mínění) je pro Zemana postoj bezpečnostních agentur. Tlak prezidentaMiloše Zemanaa jeho proputinovského okolí na premiéraAndreje Babišemusí být brutální. Vší silou cpe ruskou firmuRosatomdo tendru na dostaveníjaderné elektrárny Dukovany. Bylo by velmi zajímavé (a možná i děsivé) sedět u jednání Babiš-Zeman. Z Rosatomu se stalo české politické, české mocenské téma číslo jedna, suverénně přebilo covid-19 a jeho podtéma, ruskou vakcínu Sputnik V. V posledních dnech se děje urychlují jak v atomovém reaktoru. Loni v listopadu premiér Babiš oznámil, že o dukovanském tendru a jeho účastnících rozhodne až příští vláda. Reagoval na odpor demokratické opozice a všech klíčových českých bezpečnostních složek, jež se jasně vyslovily proti zapojení Ruska a Číny do tendru. Vypadalo to, že bude klid. Zároveň to tehdy vypadalo, že ANO znovu vyhraje volby. Jenomže preference hnutí padají, dnes se zdá, že Babiš prohraje, a Zeman začal mnohem silněji vnucovat zájmy Kremlu. Potřebuje si Rosatom pojistit už nyní. Používá k tomu ministra průmyslu a obchodu (MPO)Karla Havlíčka, který stoprocentně hraje jeho hru. Na konci minulého týdne vyšlo najevo, že Havlíček hodlal polostátnímuČEZnařídit, aby Rosatom plus další tři uchazeče oslovil a zaslal jim zadávací dokumentaci. Ministr tvrdil, že nejde o oficiální pozvání do tendru, že bude jen (taky Rosatomu) rozeslán "bezpečnostní dotazník", v němž firmy budou muset odpovědět na otázky, které vidí jako problém naše tajné a bezpečnostní služby. Celé to dotazování ale měl řídit ČEZ plus ministerstvo průmyslu, tedy Havlíček. Ředitel ČEZDaniel Benešje ředitelem ČEZ dál jen díky Miloši Zemanovi. Babiš ho tam nechtěl. Dál není třeba pokračovat. Tento Havlíčkův krok, který s Rosatomem dále počítá, vyvolal bouři ve sněmovně a Babiš oznámil, že se k tématu Dukovan sejde v pondělí ráno Bezpečnostní rada státu (BRS). To se stalo. Podle získaných informací byl průběh BRS v podstatě jednoznačný. Bezpečnostní složky držely své postoje, které formuloval ředitel Bezpečnostní informační služby (BIS) Michal Koudelka, podpořila ho zahraniční rozvědka (ÚZSI) a nic nerozporovalo ani Vojenské zpravodajství (VZ). Jednota byla udržena. Což neznamená, že by Havlíčkův nápad na "bezpečnostní dotazník" úplně spadl pod stůl. Zásadní změna však tkví v tom, co popsal vicepremiér Jan Hamáček: "Bezpečnostní dotazník, který bude odeslán případným zájemcům, zpracuje pracovní skupina, kterou zastřešuje ministerstvo vnitra. V té skupině budou zástupci všech tajných služeb - BIS, Úřadu pro zahraniční styky a informace a Vojenského zpravodajství - a rovněž tam bude zastoupen Národní úřad pro kybernetickou bezpečnost. Takto zpracovaný dotazník bude rozeslán případným zájemcům a součástí balíku dokumentů bude i dokument, ve kterém se případní zájemci v případě, že dotazník převezmou, zavážou, že převzetím tohoto dotazníku nevznikají z jejich strany vůči České republice jakékoli nároky." V čem je tedy novum? Nebude to dotazník ČEZ a MPO, dotazník Beneše a Havlíčka, ale dotazník služeb, které až dosud hájily nikoli ruské a čínské, ale naše národní a bezpečnostní zájmy. A to je rozdíl jako Brno. Abychom si udělali hrubou představu, jaké otázky takový dotazník může pokládat. Rosatomu třeba tuto: "Proč se lidé napojení na ruskou ambasádu v ČR snažili získat nelegální informace od zaměstnanců ministerstva XY o dostavbě JED?" "Proč jste vyvíjeli loni v srpnu tuto nelegální aktivitu na území ČR?" "V jakém je Rosatom spojení s ruskou vládou a FSB?" (Otázky si vymýšlím, ale jistě budou vycházet z činnosti BIS, jež má na starosti i ekonomické zájmy státu a získává k nim řadu informací.) Nejen to, BIS i další služby mohou na základě své mnohaleté práce celkem jasně říct: "Co uvádí firma R., je lež, což dokazuje, že se pan Ivan Ivanovič X sešel s panem YZ na MPO dne xy a paní Naděžda Z s panem AB z ČEZ. Jejich návštěvy byly monitorovány." (Není třeba uvádět, že ČEZ a MPO takové možnosti nemají a mít nechtějí.) Je tedy rozhodnutí vlády možné chápat jako momentální vítězství? Jako jasný krok k odstranění Rosatomu z tendru? Jak se to vezme. Postoj občanů, odpovědných bezpečnostních složek a demokratické opozice je zcela jasný, Rosatom nemá v tendru co dělat, je to mimořádně velké bezpečnostní riziko. Přesto mu bude kvůli tlaku Hradu, Zemana, dotazník prakticky jistě zaslán. Přitom je to nesmysl. Rusové a Číňané prostě do dostavby Dukovan nesmějí. Takže je to jakési "polovítězství". Andrej Babiš zjevně provádí jakousi politiku odkladu o měsíce, týdny a dny. Vypadá to, že Rosatom nechce, že prostě není blázen. Vypadá to, že nechce zradit české národní zájmy, prodat nás a dělat pro Moskvu. Zároveň se ale, jak víme, bojí postavit si stále ještě vlivného Zemana a jeho voliče proti sobě. Takže to válí na obě strany, dokud to jen trochu jde. Co udělá Hrad? Zase je to čitelné. Největší překážkou (krom opozice a veřejného mínění) je pro Zemana postoj bezpečnostních agentur (BIS, VZ, ÚZSI, NÚKIB). Vojenské zpravodajství si snaží naklonit už delší dobu, od kauzy novičok. Rozvědka spadá pod Hamáčka, ale zatím drží basu s BIS. Hlavním nepřítelem je tedy kontrarozvědka a její ředitel Michal Koudelka (ten z moci krále stále dál negenerál). Je celkem jasné, že Babiš teď bude čelit obřímu tlaku, aby v létě odvolal Koudelku. Zeman už to loni zkusil, neúspěšně, ale tohle je teď jeho cíl číslo jedna: sejmout Koudelku, ovládnout BIS. Pak by se daly odpovědi Rosatomu třeba zcela jinak hodnotit, že. Představme si, že BIS řídí třeba Martin Nejedlý. Nebo Vratislav Mynář. Chápete (přeháním, ale jde o představu výsledku). To by se ukázalo, že riziko je všecko, jenom ne Rosatom. V létě skončí Koudelkovi v BIS mandát. Může být jmenován znovu (a až do konce Zemana na Hradě může vláda marně usilovat o to, aby byl jmenován generálem). Pokud by ho Babiš (jeho vláda) krátce před volbami odvolal, hrubě by sobě i svému ANO uškodil, hrubě. A on to ví. Bude to zajímavá bitva. Doufejme, že už budou umožněny demonstrace, že nebudeme sevřeni v lockdownu. A samozřejmě bude chtít Zeman odstranit i další překážky, jež stojí Rosatomu v cestě: ministra zahraničí Tomáše Petříčka (odklad do voleb vedení ČSSD). Z cesty už smetl vládního jaderného zmocněnce Jaroslava Míla (byl odvolán v pondělí), který stál proti Rosatomu.


Washington zárt ajtók mögött: hajszálnyira a nukleáris kataklizmától

Talán egyszer sem állt még olyan közel az emberiség a nukleáris kataklizma fenyegető rémképéhez, mint az 1960-as évek végén, a vietnami háború eszkalálódásának idején.  A vietnami hadviseléssel kapcsolatos szupertitkos úgynevezett Pentagon-ügyiratok 1971-ben történt kiszivárogtatása, illetve  nyilvánosságra kerülése súlyos politikai válsághoz vezetett az Egyesült Államokban. A világhírűvé lett kiszivárogtató, Daniel Ellsberg, a Pentagon egykori katonai tanácsadója nemrég megjelent könyvében a hidegháború korának még súlyosabb történelmi titkairól rántja le a leplet. A végítélet gépezetének titkai A közelmúlt nagy port felvert kiszivárogtatási botránya, amely Edward Snowden, volt CIA-alkalmazott nevéhez fűződik, korántsem példátlan eset az Amerikai Egyesült Államok történetében. Daniel Ellsberg egykori tengerészgyalogos és későbbi katonai elemző, a Pentagon tanácsadója, aki többek között az amerikai diplomáciatörténet egyik legbefolyásosabb politikusának, Henry Kissingernek is konzulense volt, azzal írta be a nevét az Egyesült Államok legújabb-kori történelmébe, hogy 1971 márciusában átadta a sajtónak azt a 7000 oldalra rúgó titkos dossziét, az úgynevezett Pentagon-ügyiratokat, amely a vietnami háborúval kapcsolatos államtitokká minősített katonai és külpolitikai elemzéseket tartalmazott. Ellsberg tavaly év végén kiadottThe Domsday Machine(A végítélet gépezete) című könyvében közel ötvenévi hallgatás után az 1971-ben nyilvánosságra hozott Pentagon-ügyiratokban foglaltaknál jóval súlyosabb titkokkal ismertette meg a közvéleményt. Baljós ágyúlövések a Tonkini-öbölben 1964. augusztus 2-án az Egyesült Államok haditengerészetének a Tonkini-öbölben felderítést végző USS Maddox rombolóját máig tisztázatlan körülmények között három észak-vietnami naszád támadta meg. Lyndon B. Johnson elnök, aki az 1963. november 22-én Dallasban meggyilkolt John F. Kennedyt váltotta a Fehér Ház élén, ezt a „provokáció nélküli" támadást ürügyként használta fel ahhoz, hogy megszerezze a Kongresszus jóváhagyását amerikai harcoló csapatok Vietnamba küldéséhez. A Kongresszus 1964. augusztus 7-én jelentős többséggel meghozott úgynevezett Tonkini-öböl határozata megnyitotta az utat az Egyesült Államok nyílt katonai beavatkozásához a kommunista Észak-, illetve az Amerika-barát Dél-Vietnam közt dúló háborúban. A vietnami konfliktusban való katonai részvételt a Kennedy-, illetve az ezt váltó Johnson-adminisztráció hadügyminisztere, Robert McNamara szorgalmazta a legerőteljesebben, a hidegháborús korszak 1950-es 60-as évekbeli amerikai külpolitikáját meghatározó Truman-doktrína szellemében. Harry Truman elnök még 1947-ben a görög polgárháború idején hirdette meg a feltartóztatás doktrínáját, azt a külpolitikai elvet, hogy az Egyesült Államok a jövőben akár katonai erővel is megakadályoz minden olyan kísérletet, ami a Jaltában illetve Potsdamban szentesített status quo erőszakos megváltoztatására irányul. Így lett héjából galamb a hadügyminiszter 1968-ban a republikánus Richard Nixon elnökké választása idején már közel 600 ezres amerikai csapatkontingens harcolt Indokínában. A vietnami beavatkozást kezdetben lelkesen szorgalmazó hadügyminiszterben azonban 1967-re súlyos kétségek fogalmazódtak meg az Egyesült Államok vietnami politikájának sikerességét illetően. 1967 júliusában a szkeptikussá lett Robert McNamara felállított egy titkos bizottságot, amelynek az volt a feladat, hogy készítsen katonai-külpolitikai elemzést az Egyesült Államok vietnami szerepvállalásáról. A korábbi héjából galambbá lett McNamara védelmi miniszter ezzel az 1969 januárjára elkészült 7000 oldalas jelentéssel akarta meggyőzni a döntéshozókat arról, hogy a vietnami kalandot minél előbb be kell fejezni. A jelentésből mindössze tizenöt példány készült, amelyeket kivétel nélkül „top secret", azaz szigorún titkos minősítéssel láttak el. Daniel Ellsberg egyike volt annak a tucatnyi szakértőknek, akik a jelentést elkészítették. A Kongresszus nem hozhat törvényt a sajtószabadság korlátozására A korábban tengerészgyalogosként szolgált stratégiai szakértő főnökéhez, McNamarához hasonlóan eleinte szintén lelkesen helyeselte Amerika vietnami beavatkozását, ám gyorsan rájött, hogy a vietnami kaland végzetesen meggyengítheti az Egyesült Államokat. Ezért 1969-től több kísérletet tett arra, hogy rávegye a hivatalba lépett új Nixon-adminisztrációt, illetve a Kongresszust, a háború sürgős befejezésére. Mivel az összes ezzel kapcsolatos próbálkozása kudarcot vallott, az egyik kicsempészett dossziét 1971 márciusában átadta a The New York Times napilap szerkesztőségének. A szerkesztőségben három hónapig tartó parázs vita kezdődött arról, hogy leközölhetik-e a szigorúan titkos dokumentumokat. A The New York Times jogi ügyeit intéző ügyvédi iroda jogászai törvénysértőnek tartották a szerkesztőség szándékát, és ezért határozottan ellenezték az államtitkok nyilvánosságra hozatalát. A szerkesztőség azonban másként döntött, az amerikai alkotmány második kiegészítésének híres passzusára hivatkozva, amely kimondja: „A Kongresszus nem hozhat törvényt... a sajtószabadság korlátozására." Ezzel a kérdés el is dőlt, az újság 1971 kora nyarán megkezdte a Pentagon-ügyiratok leközlését, hatalmas politikai vihart kavarva a dokumentumok nyilvánosság elé tárásával. Szólásszabadság vagy nemzetbiztonsági érdek? Az elnök is csak a The New York Times-ból szerzett tudomást arról, hogy egyáltalán léteznek ilyen titkos iratok. Richard Nixon eleinte még örült is a leleplezésnek, mivel ez igencsak kellemetlen helyzetbe hozta demokratapárti elődeit. A mindenható szürke eminenciás, Henry Kissinger azonban rövid úton meggyőzte az elnököt arról, amennyiben politikai haszonelvűségből hagyni fogja, hogy sérüljenek a nemzetbiztonsági érdekek, ez végül rá vet majd rossz fényt, mivel „gyenge elnöknek" fogják tartani. Nixon Kissinger tanácsára hallgatva és megváltoztatva korábbi álláspontját ezért büntetőfeljelentést tett a The New York Times ellen, államtitkok és a nemzetbiztonság megsértése miatt. A helyettes államügyész indítványára a bíróság ideiglenesen meg is tiltotta, hogy a The New York Times folytassa a Pentagon-ügyiratok nyilvánosságra hozatalát. Természetesen a kiszivárogtató, Daniel Ellsberg a haza első számú közellenségévé lépett elő a Nixon-adminisztráció szemében, ám a szövetségi Legfelsőbb Bíróság végül úgy döntött a második alkotmány-kiegészítés szólásszabadságra vonatkozó cikkelye alapján, hogy a The New York Times nem követett el jogsértést, és engedélyezte a titkos dokumentumok közlésének folytatását . A Pentagon-ügyiratok nyilvánosságra kerülése magasra korbácsolta a háborúellenes indulatokat, és ezzel fontos szerepet játszott Amerika vietnami kalandjának lezárásában. Ócska sparhelt alatt rejtőztek Amerika féltett nukleáris titkai Az csak Ellsberg tavaly decemberben megjelent könyvéből derül ki, hogy 1971-ben az egykori biztonságpolitikai szakértő a Pentagon-ügyiratoknál sokkal fontosabb dokumentumok nyilvánosságra hozatalára is készült. Mivel ekkor még javában zajlott az indokínai háború, és naponta tucatjával estek el a vietnami dzsungel poklában az amerikai katonák, Ellsberg úgy döntött, hogy a háborút biztos kudarcnak minősítő titkos elemzések azonnali nyilvánosságra hozatala a legfontosabb. Daniel Ellsberg azonban nem csak a vietnami háború hiábavalóságát bizonyító katonai ügyiratokat másolta le, hanem megszerzett a nukleáris fegyverek bevetésével kapcsolatos kulcsfontosságú titkos iratokat is. „Miután lemásoltam a Pentagon-ügyiratokat és más, Vietnammal kapcsolatos dokumentumokat azt gondoltam, hogy még fontosabb publikussá tenni a páncélszekrényemben lévő, a nukleáris fegyverekkel kapcsolatos aktákat. Fel akartam fedni a Kongresszus, polgártársaim és a világ előtt azt a veszélyt, amelyet a nukleáris politikák idéztek el az elmúlt több mint negyedszázadban" – írja könyvében a nyolcvanhetedik életévét idén április 7-én betöltő egykori stratégiai elemző. Ellsberg a nukleáris hadviseléssel kapcsolatos dokumentumok másolatait ideiglenesen a testvérére, Harryra bízta, aki először a háza pincéjében rejtette el az iratokat. Miután a The New York Times megkezdte a Pentagon-ügyiratok leközlését, és az FBI ügynökei halálra keresték a bátyját, Harry Ellsberg a dokumentumokkal megtöltött zsákot a közeli kommunális hulladéklerakóban rejtette el. Az értékes dokumentumokkal teli zsákot egy kidobott ócska sparhelt alá dugta, mivel úgy gondolta, hogy a kiszolgált tűzhely jó viszonyítási pont lesz a zsák feltalálására, ha a Pentagon-ügyiratok miatti botrány lecsendesedett. Washington zárt ajtók mögött Természetesen önként adódó kérdés, amennyiben a Pentagon-ügyiratok már mind ott voltak a The New York Times birtokában, miért szimatolt ügynökök egész hada továbbra is dokumentumok után? Az egykori katonai szakértő több mint negyvenhét év távlatából a könyvében ad erre választ. Richard Nixont ugyanis bizalmasan értesítették, hogy Ellsberg a Nemzetbiztonsági Tanács Pentagon-ügyiratoknál sokkal kényesebb szupertitkos nukleáris dokumentumaihoz is hozzájutott. Az egyik Henry Kissinger akkori nemzetbiztonsági főtanácsadó által rendelt titkos tanulmány például azt részletezte, hogy nukleáris háború esetén reálisan mennyi áldozattal kell számolni. A nagyhatalmú nemzetbiztonsági főtanácsadót és az elnököt azonban nem is ez a dokumentum, hanem azok a titkos feljegyzések izgatták, amelyek azt bizonyíthatták, hogy Richard Nixon 1969-ben a legkomolyabban fontolóra vette a nukleáris fegyver bevetését Észak-Vietnam ellen. Nem tudhatták, hogy ez a roppant kínos feljegyzés nem jutott Ellsberg birtokába. Azt, hogy Nixon véresen komolyan gondolta a vietnami kommunista rezsim ellen az atomfegyver bevetését, egy jóval később - egyébként nem Daniel Ellsberg jóvoltából - kiszivárgott hangfelvétel támasztja alá. A Nixon és Kissinger között lezajlott párbeszéd azt bizonyítja, hogy az elnököt még 1972-ben, a hangfelvétel készítésének idején is erősen foglalkoztatta a Vietnam elleni, és végzetes következményekkel járható atomcsapás, amelynek súlyát szemmel láthatóan fel sem fogta. Az atomfegyver Vietnam elleni bevetése ugyanis bizonyos, hogy nukleáris kataklizmához vezetett volna. A híresen hírhedt párbeszéd ekként zajlott le az akkori amerikai elnök, és nemzetbiztonsági főtanácsadója között:„Nixon:Szeretném bevetni a bombát!Kissinger:Ezzel, azt hiszem, túl messzire mennének.Nixon:Az atombomba magának problémát okoz? Az ég szerelmére Henry, csupán azt akarom, hogy ne legyen szűklátókörű. Az egyetlen dolog, amiben nem értünk egyet, az a bombázás. Maga annyira aggályoskodik a civilek miatt, én szarok rájuk.Kissinger:Azért aggályoskodom a civilek miatt, mert nem akarom, hogy a világ összefogjon ön ellen, és azzal vádolja, hogy ön egy hentes."Az amerikai nukleáris hadviseléssel kapcsolatos elképzeléseket tartalmazó titkos iratok végül azért nem jutottak el a sajtóhoz, mivel az 1971 augusztusában számos állam területén végigsöprő Doria-hurrikán megsemmisítette azt a szeméttárolót, ahová Harry Ellsberg elrejtette a dokumentumokat. Richard Nixon piszkos ügyeit szó szerint elfújta a szél. Daniel Ellsberg könyvében arra figyelmezteti a világot, hogy súlyos veszélyt jelent az emberiség jövőjére, amennyiben a nukleáris háború eldöntésének kérdése továbbra is politikusok és katonák egy szűk csoportjának szigorúan zárt ajtók mögötti magánügye marad.


Znepokojivé správy: aliu krajinu postihlo zemetrasenie! Otrasy pocítilo aj hlavné mesto

Zemetrasenie s magnitúdou 6,0 postihlo vo tvrtok oblas pri pobreí severovýchodného japonského regiónu Fukuima, oznámil Japonský meteorologický úrad. Varovanie pred prívalovými vlnami cunami nevydal. TASR prevzala informácie z tlaovej agentúry AFP. Zatia nie sú správy o zraneniach i kodách. Zemetrasenie sa vyskytlo v hbke 40 kilometrov a bolo ho cíti aj v hlavnom meste Tokio. Japonsko je jednou z tektonicky najaktívnejích krajín sveta a má prísne stavebné normy nastavené tak, aby sa zaistilo, e budovy vydria dokonca aj najsilnejie zemetrasenia. Najniivejie zemetrasenie za 25 rokov! Silné otrasy pokodili budovy a spôsobili zosuvy pôdy: Desivé FOTO Najniivejie zemetrasenie za 25 rokov! Silné otrasy pokodili budovy a spôsobili zosuvy pôdy: Desivé FOTO Súostrovie s pribline 125 miliónmi obyvateov zaíva pribline 1500 zemetrasení rone, ale drvivá väina z nich je mierna.Americký geologický intitút USGS stanovil magnitúdu tvrtkového zemetrasenia na 6,1. Otrasy prili de po tom, o pri silnom zemetrasení na Taiwane zahynulo najmenej devä udí a vye 1000 utrpelo zranenia. Stredajie zemetrasenie s magnitúdou 7,4 pokodilo na Taiwane desiatky budov a vyiadalo si varovania pred cunami dokonca a v Japonsku a na Filipínach.Najsilnejie zaznamenané zemetrasenie v Japonsku bolo masívne podmorské zemetrasenie s magnitúdou 9,0 v marci 2011 pri japonskom severovýchodnom pobreí. Vyvolalo cunami, ktoré si vyiadali pribline 18.500 mtvych alebo nezvestných. Táto katastrofa z roku 2011 spôsobila aj roztavenie jadier v troch reaktoroch atómovej elektrárne Fukuima, o zapríinilo najhoriu povojnovú katastrofu Japonska a najvánejiu jadrovú nehodu od ernobya.


Úas pápea na doch mládee v Nemecku platí

Vatikán ponecháva v platnosti úas pápea Jána Pavla II. na augustových Svetových doch mládee (SDM), ktoré sa uskutonia v nemeckom Kolíne nad Rýnom v doch 16. a 21. augusta, informoval vera hovorca riadiaceho výboru SDM Matthias Kopp. Cestu Jána Pavla II. do Kolína nad Rýnom na Svetové dni mládee avizovali vatikánski predstavitelia 15. decembra, mesiac a pol pred tým, ne si pápeove problémy s dýchaním vynútili 1. februára jeho hospitalizáciu na rímskej klinike Gemelli.SkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamouSkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamou Bush zvýil pomoc pre táty juhovýchodnej Ázie Washington (TASR) - Prezident USA George W. Bush sa rozhodol zvýi na 950 miliónov dolárov (pribline 28,5 miliardy Sk) finannú pomoc, ktorú Washington poskytne obetiam príbojových vn cunami, ktoré koncom decembra minulého roku zdevastovali pobrené oblasti na juhovýchode Ázie. Na obnovenie infratruktúry prírodnou katastrofou zniených oblastí a krytie výdavkov, spojených so záchrannými prácami súbil Washington doposia poskytnú finannú pomoc vo výke 350 miliónov dolárov (10,5 miliardy Sk). Na financovanie vojenských operácií v Iraku a Afganistane vylení americká vláda zo tátneho rozpotu na tento rok celkom 75 miliárd dolárov (2250 miliárd Sk). Severná Kórea vlastní jadrovú zbra Tokio (TASR) - Severná Kórea vera oznámila, e má jadrové zbrane urené na sebaobranu pred snahami USA o jej izoláciu. Okrem toho Pchjongjang naneurito pozastavuje úas na esstranných rokovaniach o ukonení svojho jadrového programu, ale tvrdí, e celú záleitos chce riei prostredníctvom dialógu. KDR vo vyhlásení zverejnenom oficiálnou agentúrou KCNA potvrdila, e jej konený cie - zbavi Kórejský polostrov jadrových zbraní - zostáva nezmenený, napriek tomu tvrdí, e má v úmysle posilni arzenál jadrových zbraní, aby mohla bráni svoj politický systém. Rokovania o bezpenostnej spolupráci medzi Izraelom a Palestínanmi odloili Ramalláh (TASR) - Rozhovory o bezpenostnej spolupráci medzi Izraelom a Palestínanmi, plánované na vera, boli odloené kvôli najnovej vlne násilností na Blízkom východe, povedal novinárom v Ramalláhu nemenovaný palestínsky predstavite. Rokovania, ktoré odtartoval utorkový palestínsko-izraelský summit v Egypte - kde sa obe strany dohodli na prímerí, mali by alou etapou v mierovom procese. Cieom verajích rokovaní mala by diskusia o práci v nových spoloných izraelsko-palestínskych výboroch, ktoré majú koordinova plánované prepustenie palestínskych väzov zadriavaných idovským tátom, ako aj stiahnutie sa izraelskej armády z obývaných centier na západnom brehu rieky Jordán. Pri ostrých bojoch zahynulo 35 vládnych vojakov Bogota (TASR) - Najmenej 35 vojakov regulárnej armády zahynulo od utorka v kolumbijskom regióne Uraba pri ostrých bojoch s lenmi Revoluných ozbrojených síl Kolumbie (FARC). Oznámili to v stredu veer kolumbijské vojenské zdroje. Oblas nealeko hraníc s Panamou, kde krvavé ozbrojené zráky medzi rebelmi a vládnymi vojakmi pokraovali aj v stredu, je strategickým koridorom pre avicových povstalcov a krajne pravicové polovojenské jednotky, ktoré si svoju podvratnú innos financujú predovetkým z ilegálneho obchodovania so zbraami a narkotikami. Krútiacu vesmírnu stanicu dostali pod kontrolu Moskva (TASR) - Ruskí pozemní technici dnes dostali pod úplnú kontrolu Medzinárodnú vesmírnu stanicu (ISS). Komplex sa zaal nekontrolovatene otáa po poruche jeho naviganého systému. Americký gyroskop zabezpeujúci stabilitu vesmírneho objektu zlyhal v stredu veer po tom, ako dostal nesprávny príkaz z amerického kontrolného strediska v Houstone. Pä a pol hodiny neskôr sa podarilo obnovi orientáciu komplexu s pouitím amerických gyroskopov, ktoré udriavajú ISS obrátenú na Slnko, ím sa pomocou solárnych panelov vyrába elektrická energia. Najdôleitejie správy z východu Slovenska ítajte naKorzar.sme.sk.


Tagadta bűnösségét a hűtlen kezeléssel vádolt főúttörő

A csillebérci vadászház értékesítésével kapcsolatban hűtlen kezeléssel vádolt Rácz Péter szerint reális áron kelt el az ingatlan, mivel az épület nyolcvan éves, 1991 óta lakatlan, lomtárnak használták, teteje berogyott és nincs közművesítve, ráadásul a tábortól pár száz méterre kutatóreaktor működik. Kövesse az Indexet Facebookon is! Kapcsolódók (5) Az adásvételi szerződést Rácz Péter írta alá az úttörőszövetség többségében pedagógus végzettségű, kellő szakértelemmel nem rendelkező vezetőségi tagjainak felhatalmazásával. Rácz unokatestvére és egy kínai A keddi tárgyaláson Rácz Péter bírói kérdésre elmondta, hogy az ingatlan 1999 márciusi értékesítését követő hónapban a vásárló Bau-bérc Kft. ötven százalékos tulajdonosa lett unokatestvére, a másik ötven százalékos tulajdonrészt pedig egy kínai állampolgár szerezte meg. Arra a bírói kérdésre, hogy mindez puszta véletlen-e, Rácz Péter leszögezte: nem működött közre rokona tulajdonszerzésében, a másik újdonsült tulajdonosról pedig egyáltalán nem tudott semmit. A bíróság felvetette: miután az úttörők szövetségét állandóan támadások érték, nem gondolta-e Rácz Péter, hogy a történtek erre újabb alapot adhatnak. "Joszip Tot és Kaja Ibrahim óta ez elég gyanús" - jegyezte meg a bíró. Rácz Péter erre annyit válaszolt: akkoriban "ezer más dologgal voltam elfoglalva", majd a vádirattal kapcsolatban leszögezte, hogy nem követett el bűncselekményt, teljességgel ártatlan. Az úttörő-szövetségi elnök hosszasan fejtegette, hogy a szervezet milyen anyagi gondokkal küszködött, és többek között éppen a csillebérci tábor üzemeltetése miatt a 90-es években hitelfelvételre kényszerült, amit maga előtt görgetett, ezért a szövetség vezetése 1998 végén, kényszerhelyzetben, arra az elhatározásra jutott, hogy eladja a tábor területén lévő emeletes vadászházat és a hozzá tartozó területet. Rácz Péter rámutatott: 1995-től árulták az összesen mintegy 2 milliárd forint értékűre becsült csillebérci tábor egyes részeit, de nem jött létre az üzlet. A befektetők visszariadtak a rendezetlen tulajdonviszonyok, a XII. kerületi önkormányzat hozzáállása miatt, továbbá nem kis részben azért, mert a tábortól pár száz méterre kutatóreaktor működik. Rácz Péter szerint a valóságos piaci viszonyokat tekintve végül reális áron kelt el az ingatlan, annál is inkább, mert maga az épület nyolcvan éves, 1991 óta lakatlan, lomtárnak használták, teteje berogyott és nincs közművesítve. "Felelős és jó döntés" Bírói kérdésre Rácz Péter elmondta azt is, hogy miután a Bau-bérc Kft. megvette az épületet, az úttörőszövetségtől kapott tervek alapján felújíttatta, és azóta a szövetség bérli. Rácz Péter szerint körültekintő, felelős és jó döntés született az ingatlan értékesítésekor. Rácz Péter vádlott-társa egy igazságügyi ingatlanszakértő, akit az ügyészség a vadászház eladása során adott szakvéleménye miatt bűnsegédként elkövetett hűtlen kezeléssel vádol. A büntetőperben, ami nem sokkal a legutóbbi országgyűlési választások előtt kezdődött, az ingatlanszakértők és a tanúk meghallgatása után, várhatóan októberben hirdet elsőfokú ítéletet a Budai Központi Kerületi Bíróság. Kövesse az Indexet Facebookon is!


Földrengés volt Pakson a baleset idején

Kisebb földmozgást észlelt a Földrengésjelző Obszervatórium Paks környékén az atomerőműben bekövetkezett baleset idején. A rengés csak műszerekkel volt érzékelhető, így kizárható, hogy köze lett volna az 1,2 erősségű földrengésnek az atomerőműben bekövetkezett balesethez. Kövesse az Indexet Facebookon is! Kapcsolódók (2) A lakosság észre sem vette a földmozgtást Az intézet közlése szerint "a rengést a lakosság nem érzékelte", "a földrengés vélhetően semmilyen ok-okozati kapcsolatban nem volt a paksi atomerőműben a fűtőanyag-kötegek tisztítása során bekövetkezett üzemzavarral". Magyarország területén évente 100-120 kisebb, 2,5 magnitúdót el nem érő földrengést regisztrálnak, ezek nagy része csupán műszerekkel észlelhető.Az intézet munkatársa az MTI érdeklődésére elmondta: a földrengés már csak azért sem lehet oka a paksi üzemzavarnak, mert tudomása szerint a gázszivárgást eredményező technikai problémák már április 10-én az esti órákban jelentkeztek. Nem a földmozgás felelős a balesetért Következménye pedig azért nem lehet a földmozgás az atomreaktorban történteknek, mert csupán április 11-én hajnali két óra körül kezdődtek olyan mechanikai műveletek a reaktorban, amelyeket a szeizmológiai műszerek esetlegesen regisztrálhattak volna. Az intézet munkatársa arra is felhívta a figyelmet: érzékeny berendezéseik földmozgásként detektálnak egyes ipari tevékenységeket is, mint például amikor a daru leejt egy nehezebb tárgyat. A szakember példaként megemlítette, hogy amikor Angliában lezuhant egy repülőgép, a szeizmológiai hálózat segítségével tudták gyorsan és pontosan meghatározni a becsapódás helyét. Megjegyezte: erős földmozgásnak csupán a Richter-skála szerinti 5-ös, 6-os magnitúdójú rengések számítanak és a 7-es fokozatú okozhat pusztító természeti katasztrófát. Az intézet munkatársa hozzátette: csak azokról a földmozgásokról szoktak azonnal tájékoztatást adni, amelyek emberei tapasztalással is érzékelhetőek. Az olyan, kis erejű, csupán műszerekkel regisztrálható rengésekről, mint amilyen például április 11-én Pakstól 15 kilométerre következett be, csak a szeizmográfok adatainak összesítését és kiértékelését követően tudnak információt közölni. A nagy mennyiségű, műszerekkel rögzített adatot pedig csak havonta gyűjti és rendszerezi a Földrengésjelző Obszervatórium. Kövesse az Indexet Facebookon is!


Hackeri: Faloné správy o jadrovej katastrofe

MOSKVA - Ruské internetové stránky o jadrovej energetike napadli hackeri. Objavili sa na nich fámy o jadrovej nehode na severozápade Ruska, uviedol dnes hovorca tátnej jadrovej agentúry Rosatom.Na niekokých internetových fórach sa v utorok a stredu objavili správy o rádioaktívnych emisiách z atómovej elektrárne Leningrad nealeko Petrohradu a o plánovanej evakuácii miestnych obyvateov.Hovorca Rosatomu zdôraznil, e útoky hackerov boli plánované a dolo k nim v ase zverejnenia správ. "Dôvod íri faloné správy o nehode v atómovej elektrárni majú udia, ktorí utrpeli kody rozvojom ruského jadrového priemyslu," povedal."Tento útok bol plánovaným inom hackerov, ktorí zaútoili na takmer vetky stránky umoujúce prístup k Systému automatickej kontroly úrovne iarenia (ASKRO) vrátane webstránky elektrárne Leningrad, portálu rosatom.ru a alích stránok. Stránky boli niekoko hodín nefunkné a uívatelia sa nemohli dosta k spoahlivým informáciám o situácii v elektrárni," spresnil hovorca.ASKRO je súasou stáleho systému kontroly bezpenosti ivotného prostredia, jednou z úloh ktorého je upozorni obanov na nebezpeenstvo radiácie. Do systému majú prístup vetci uívatelia na niekokých internetových stránkach ruského atómového priemyslu.Prístup k údajom v rámci systému bol plne obnovený, ubezpeil hovorca a dodal, e nelo o prvý incident tohto typu v Rusku. Minulý rok sa po podobnej poplanej správe o nehode v jadrovej elektrárni Volgodonsk niekoko udí otrávilo jódom, pretoe si mysleli, e jeho konzumácia vo vekom mnostve im pomôe vyvái kodlivé úinky radiácie.


Vizsgálódik a paksi szerződések ügyében az Adatvédelmi hivatal

Kövesse az Indexet Facebookon is! Az Energiaklub januárban titokfelügyeleti eljárást kezdeményezett a paksi szerződések ügyében. Kedden a Hivatal megkezdte a vizsgálatot, írja közleményében az Energiaklub. 2014 decemberében írták alá a Paks II építésére vonatkozó szerződéseket, magyar részről az MVM Paks II Atomerőmű Fejlesztő Zrt., orosz részről pedig a Joint-Stock Company Nizhny Novgorod Engineering Company Atomenergoproekt nevű cég. A három szerződés az új blokkok tervezésének-gyártásának-építésének, az üzemeltetési és karbantartási támogatásnak, illetve az üzemanyag-ellátásnak és a kiégett fűtőelemek kezelésének és tárolásának részleteit rögzítik. A szerződések nyilvánosságra hozatalát december 16-án levélben kérte az Energiaklub a kormánytól, de adatigénylésünkre azt a választ kapták, hogy a szerződéseket a Miniszterelnökség titoknak minősítette, így nem kerülhetnek nyilvánosságra. Az ügyben idén januárban az Energiaklub és Keller-Alánt Ákos újságíró a TASZ közreműködésével titokfelügyeleti eljárást kezdeményezett a Nemzeti Adatvédelmi és Információszabadság Hatóságnál. Kedden délután Péterfalvi Attila, a Hivatal vezetője tájékoztatta a Az Energiaklubot, hogy elindította a vizsgálatot és megkereste a minősítőt. A külügyminiszter a Roszatom vezetőivel is tárgyalt. Ezáltal tovább erősödik az energiaellátás biztonsága, és az ország függetlensége. A helyszínen jelenleg amerikai, német és francia cégek is dolgoznak. Kövesse az Indexet Facebookon is!


Po raz pierwszy w historii kobieta będzie dowodzić lotniskowcem z napędem nuklearnym

Kpt. Amy Bauernschmidt obejmie dowództwo lotniskowca USS "Abraham Lincoln", któryczęsto bierze udział w misjach bojowychw różnych częściach świata. O nominacji Bauernschmidt poinformowało dowództwo marynarki wojennej USA. Kierowanie "Lincolnem" Bauernschmidt obejmie latem 2021 r. Na lotniskowcu napędzanym dwoma reaktorami nuklearnymi służy 5,5 tys. osób, stacjonuje na nim 90 samolotów i śmigłowców. Bauernschmidt będzie pierwszą kobietą w historii, która obejmuje dowództwo lotniskowca, największego okrętu pływającego w jakiejkolwiek marynarce wojennej na świecie. Pani kapitan doskonale zna ten okręt, bowiem do ub.r. pełniła na nim funkcję oficera wykonawczego (ang. XO). To druga osoba na okręcie po kapitanie, która odpowiada za codziennie funkcjonowanie załogi. Jak podaje gazeta "San Diego Union-Tribune", kpt. Bauernschmidt ukończyła Akademię Marynarki Wojennej USA w 1994 r. Była to pierwsza klasa w Akademii, po ukończeniu której kobiety mogły obejmować stanowiska bojowe na okrętach marynarki wojennej USA. "Lincoln" był w latach 90. pierwszym okrętem US Navy, na których służyły kobiety pilotki samolotów bojowych. (BW)


Több milliárd dollárhoz férhet hozzá Irán

Kövesse az Indexet Facebookon is! Irán hamarosan hozzáférhet több milliárd dollárt érő befagyasztott alapokhoz, és egyszerűbben tud értékes nyersenyagokkal kereskedni, az Egyesült Államok ugyanis hétfőn felfüggesztett néhány enyhébb gazdasági szankciót, amit az iszlám köztársasággal szemben vezetett be. A teljes engedmény értéke egyes becslések szerint körülbelül7 milliárd dollár. A szankciók enyhítésének hátterében az áll, hogy Teherán elkezdte végrehajtani az atomprogramjának megfékezését célzó ideiglenes nemzetközi megállapodásban foglaltakat. A Nemzetközi Atomenergia-ügynökség írásos jelentésben erősítette meg, hogy Irán egyebek között leállította a 20 százalékos dúsítottságú urán előállítását, és megkezdte az ilyen nagy tisztaságú hasadóanyag-készleteinek felhígítását – írja az MTI. A szankciók enyhítésére John Kerry amerikai külügyminiszter adott utasítást. Az amerikai pénzügyminisztérium közleménye szerint az intézkedések keretében az iráni olaj hat vásárlója számára engedélyezik, hogy a következő hat hónapban a jelenlegi, csökkentett szinten vásároljon nyersolajat Irántól. Az Egyesült Államok emellett lépéseket tett az olyan, nem amerikai állampolgárságú személyek ellen bevezetett szankciók felfüggesztésének érdekében is, akik az iráni petrolkémiai exporttal, arany- és nemesfém-kereskedelemmel és az iráni autóiparral kapcsolatos tranzakciókat bonyolítanak le. Jay Carney, a Fehér Ház szóvivőjének közleménye szerint Irán csaknem tíz éve most először kezdte ellenőrizhető módon leállítani, és bizonyos szempontból visszafordítani a nukleáris programját. A szóvivő ugyanakkor arra is felhívta a figyelmet, hogy ez csak szerény mértékű enyhítés, és az érvényben maradó szankcióknak a továbbiakban is érvényt fognak szerezni. Kövesse az Indexet Facebookon is!


Eltitkolták a mohi atomerőműben keletkezett tüzet

Kövesse az Indexet Facebookon is! Tűz volt november végén a szlovákiai Mohi (Mochovce) atomerőműben, de akkor a hatóságok nem tájékoztatták róla a közvéleményt,közölteaz aktualne.sk szlovákiai hírportál. A Greenpeace környezetvédő szervezet botrányosnak minősítette az esetet, azonnali vizsgálatot, illetve a történtek nyilvánosságra hozatalát követeli. Az aktualne.sk szerint egy olajvezeték-filter szigetelésének a meghibásodása következtében olaj került a turbógenerátorba, amely a berendezés későbbi újraindításakor kigyulladt. A tűzeset az atomerőmű második energiablokkjában történt. A hatóságok a tüzet eltitkolták, a közvélemény az erőmű dolgozóinak névtelen leveléből értesült a történtekről. A turbógenerátort éppen a szűrő javítása miatt állították le. A berendezés újraindításakor több tűz keletkezett. Az atomerőmű dolgozói szerint hiba volt, hogy a berendezést beindították. "A vezetés a biztonság helyett a termelést helyezte előtérbe" - áll a levélben. Az ügyet már vizsgálja a szlovák atombiztonsági felügyelet. "A baleset az atomerőmű másodlagos, nem nukleáris részében történt, a környezetet nem veszélyeztette" - állítja a hivatal igazgatója, Dagmar Zemková, aki szakértőket küldött a helyszínre. "Megdöbbentő, hogy miközben a szlovák közvélemény csupa pozitívumot hall a Szlovák Villamos Művektől a szlovákiai atomenergiáról, egy tűzesetet eltitkolnak, és arról csak egy névtelen levélből értesülünk" - jelentette ki Andrea Zlatnanská, a szlovákiai Greenpeace szóvivője. Kövesse az Indexet Facebookon is!


Rosatom má vyloučení z tendru za ‚netržní a politické rozhodnutí‘, uškodí podle něj hlavně Česku

Ruská státní korporace pro jadernou energii (Rosatom) označila své vyloučení z tendru na dostavbu české jaderné elektrárny Dukovany za netržní a politické rozhodnutí, uvedl Interfax. Rosatom zdůraznil, že mírová atomová energie by měla stát mimo politiku. Domnívá se, že krok Česka uškodí jeho vlastnímu průmyslu, protože návrh počítal se zapojením stovek českých a evropských společností, v jehož rámci mohly být uzavřeny kontrakty za miliardy eur.„Rosatom byl vždy stoupencem poctivé tržní soutěže, která zákazníkovi zaručuje nejlepší technologické návrhy za nejpřitažlivější cenu,“ uvedla agentura v prohlášení. Ruská a česká spolupráce v jaderné energetice měla přitom podle ní seriózní vyhlídky na rozvoj vzájemně výhodného partnerství nejen v Česku, ale i ve třetích zemích. Rosatom také připomněl, že působí ve více než 50 zemích světa a plní své závazky, a to i vůči českým firmám.Interfax poznamenal, že české úřady se rozhodly vyloučit Rusko z tendru na Dukovany na pozadí politického skandálu, který vedl také vyhošťování diplomatů.Ruskou firmu se Česko rozhodlo neoslovit v reakci na informace o podílu ruské tajné služby na explozích v muničním areálu ve Vrběticích na Zlínsku v roce 2014.Vicepremiér a ministr průmyslu a obchodu Karel Havlíček (za ANO) na tiskové konferenci po dnešním jednání kabinetu uvedl, že ministři schválili usnesení, že takzvaný bezpečnostní dotazník bude zaslán pouze potenciálním dodavatelům z Francie, Jižní Koreje a Spojených států. Investor stavby, polostátní společnost ČEZ, má podle něj těmto firmám dotazník zaslat do 30. dubna.