Ve stínu apokalypsy. Kamil Fila o katastrofě ve filmech a seriálech normalizačního Československa

Na sklonku reálného socialismu, v době marné „přestavby“, byli obyvatelé tehdejšího východního bloku zásobováni nekonečnými filmovými a televizními obrazy úpadku civilizace i hroutícího se přírodního ekosystému. Aktuální „environmentální žal“ související s klimatickou krizí měl již před zhruba čtyřiceti lety svého předchůdce. Tehdy bylo tématem jak znečištění ovzduší, půdy a vody, tak hrozba jaderné války, na niž pak navázala paranoia a tutlání spojené s havárií v Černobylu. Neustále se mluvilo o tom, jak „imperialistický Západ“ zbrojí a že se socialistické země musejí adekvátně „strategicky jistit“, což vedlo ke globálnímu stadiu „overkillu“. Aby se zakryl větší černobylský problém, muselo se v televizních zprávách zmiňovat množství různých drobných poruch jaderných elektráren v západních zemích. V kinech a televizi běžely japonské filmy o dopadu atomových bomb Děti z Nagasaki a Černý déšť. Pirátský trh s videokazetami přinášel množství zakázaných postapokalyptických filmů typu Terminátor, Šílený Max a Útěk z New Yorku i jejich béčkové varianty. Vycházela spousta knih o ohrožených živočišných druzích: tehdejší generace vyrůstaly s tím, že planeta bude v budoucnu nesmírně ochuzená ve své biologické rozmanitosti. Paradoxní je, že se československá kinematografie vyhýbala přímým obrazům zkázy. Rozklad je všude, ale nesmí nastat apokalypsa. Katastrofa se možná odehraje v budoucnosti, kdy už nebude existovat ČSSR ani socialistický blok. Nebudeme za ni moct „my“, ale „ti druzí“. Ostatně bez vysvětlení příčin stavu světa se obejde i Tarkovského Stalker (1979), který je často iracionálně brán za předzvěst Černobylu. Ani Dopisy mrtvého (1986) od Konstantina Lopušanského neuvádějí přesnou příčinu apokalypsy. Film ukazuje v obrazově silně stylizované formě zpustošený povrch planety, postupné propadání se do barbarství, ale už tu nejsou žádné mocnosti ani znepřátelené armády. Na rozdíl od všech československých snímků nicméně Dopisy mrtvého obsahují ony obrazy zkázy, zhruba v půlce stopáže. Je to snad jediná taková vize ve filmech východního bloku, všude jinde zůstává potlačena. Typickým tuzemským příkladem je (ještě přednormalizační) Konec srpna v hotelu Ozón (1966) Jana Schmidta, jenž byl dlouhodobě fascinován obrazy lidské společnosti bez civilizace (viz trilogie Volání rodu, Osada havranů, Na veliké řece). Zde jen v úvodu v artovém duchu slyšíme odpočítávání v různých jazycích a pak vidíme záblesk světla. Dál se nic nevysvětluje a sledujeme pouze putování žen zničenou krajinou. Snímek se blíží westernu, většinou se ale záměrně snaží být neatraktivní a poukazovat na to, co vše nám v takové budoucnosti bude chybět. Z filmu Konec srpna v hotelu Ozón režiséra Jana Schmidta Přestože byl film vyroben v Armádním studiu, a dokonce poslán na festival do Terstu, kde vyhrál, ministerstvu národní obrany se nelíbilo, že by jaderný konflikt neměl vítěze z tábora socialismu, a dílo tak skončilo v trezoru. Jednalo se o další „nepohodlný“ projekt scenáristy Pavla Juráčka, jednoho z největších skeptiků a martyrů naší kinematografie. Naproti tomu komedie Zabil jsem Einsteina, pánové… (1969), kterou režíroval Oldřich Lipský podle scénáře Josefa Nesvadby, prošla a měla úspěch. Šalamounsky se tu totiž vyřeší, že „bomba G“, způsobující pohlavní hormonální změny, vznikla v táboře imperialistů a o sovětském bloku nepadne zmínka, dokonce ani nevíme, zda v budoucnu existuje. Cesta časem zpět pomůže v Praze, srdci Evropy, zastavit pokrok, ani to se ale tehdy nebralo podvratně, protože to snímek dokázal umně skrýt. Katastrofa tu má každopádně primárně komický rozměr (ženám rostou vousy, mužům prsa) a jedná se spíš o zastřenou polemiku s vlnou nastupujícího feminismu na Západě. Ani ta ovšem nemohla být čtena naplno a film se tomuto náhledu otevírá až s dnešním odstupem. Ke katastrofě nakonec vůbec nedojde v seriálu Návštěvníci (1983) režiséra Jindřicha Poláka a scenáristy Oty Hofmana. Centrální mozek lidstva v roce 2484 předpoví srážku Země s vesmírným tělesem. Akademik Richard navrhne cestu zpět časem, aby byla znovunalezena ztracená práce génia Adama Bernaua, jenž v dětském věku objevil princip umožňující přesun kontinentů. Nakonec se do budoucnosti dostává Bernauův učitel, děda Drchlík, který si všimne, že CML stojí nakřivo a podepře ho narychlo seříznutým dřevěným klínkem. Díky tomu se zjistí, že byla dráha nebezpečného tělesa vypočtena špatně a katastrofa se nekoná. Budoucnost, která připomíná komunismus bez peněz, kde se lidé oddávají hlavně ušlechtilé intelektuální zábavě, tu má jedinou vadu v jisté sterilnosti, jinak ale nepůsobí děsivě. Specifickou variantu stavu civilizace po apokalypse vykresluje podobenství Masseba (1989) Miloše Zábranského. Masseba patří mezi nejminimalističtější a nejhůře čitelné alegorie v dějinách zdejšího filmu. Jedná se o jakousi betonovou variaci na písečného Šíleného Maxe – vypráví o komunitě lidí, v níž panují kruté násilné rituály a vítězové se oddávají nevázanému sexu, vše v jakémsi šedivém labyrintu chodeb, u nějž není jasné, kdo ho stavěl. Karel Roden zde předvádí jednu ze svých divných zpocených kreací se žhoucím pohledem a i přítomnost herců jako Václav Postránecký či Martin Dejdar dnes vyvolává spíše smích. Jinotaje o teroru ze strany systému, v němž se neustále mění mocenské pozice, ztratily vzhledem k době vzniku (premiéra byla posunuta až na duben 1990) na závažnosti. Podobně jako Konec srpna v hotelu Ozón navíc ani Massebu skoro nikdo neviděl. Z komedie režiséra Oldřicha Lipského Zabil jsem Einsteina, pánové… (1969) Na Slovensku vznikl nejspíš jen jeden film, v němž budoucnost nepřipomíná socialismus. Vědecko-fantastický, či spíše pohádkově-snový snímek Tretí šarkan (1985) Petera Hledíka se odehrává v blíže nelokalizované vsi Atomová Lehota, odkud pochází trojice žáků základní školy, kteří kousek od svých domovů objeví kosmickou loď. V ní odletí na neznámou planetu, kterou zničila neurčená katastrofa a jejíž obyvatelé zoufale hledají pomoc. Štáb musel před natáčením i při něm přesvědčovat úřady, že průmyslově zničená krajina zavalená jedovatě barevným bahnem na Slovensku, v Maďarsku a Čechách má reprezentovat „západní státy“ a „jiný svět“. Nedostatek digitálních efektů nahrazovala práce uměleckých sklářů, kteří vyrobili a zároveň pro potřeby mizanscény poničili řadu zrcadel a skulptur. Obtížně zařaditelný snímek dodnes patří k jedněm z nejděsivějších nočních můr tehdejší dětské generace, ještě spolu s pohádkou Panna a netvor, která obsahovala sekvence z jesenických lesů zničených kyselými dešti. Zcela jinou větev zastřeně apokalyptických snímků představují ty, které katastrofu umisťují do minulosti a kde slouží jako paralela, zrcadlo či memento, nicméně bezpečně vynechává současnost i budoucnost. Příkladem je Tajemství Ocelového města (1978) Ludvíka Ráži natočené podle známé verneovky. Nefiguruje tu atomová bomba, nýbrž zbraň zavilého vynálezce, která v důsledku způsobuje ne sežehnutí, ale „holomráz“. Sekvence zmražení živé tkáně do groteskně křečovitých poloh částečně upomíná na smrt plynem v koncentračních táborech. Film s jednoduchým protiválečným poselstvím ovšem nepůsobí jako palčivé varování, jen jako nadčasové retro. Kamil Fila (1980) je filmový kritik. Jak potom ale chápat jeden z nejvýstřednějších tuzemských filmů všech dob, Straku v hrsti (1983) Juraje Herze? Námět Antonína Přidala je inspirovaný staročeskou hrou Mastičkář. Spoluprací s Herzem pak vznikla koláž minulosti a přítomnosti, aktualizované satirické podobenství o střetu lidských vlastností, které nemohlo neskončit v trezoru. K útočné provokativnosti filmu přispěla i hudba Pražského výběru; snímek byl jedním z důvodů úplného přesunu kapely do undergroundu. Středověký taneční sbor ve filmu připomíná spíše změť dlouhovlasých mániček, do prostoru středověkého tržiště vtrhává okraj současné skládky, mezi minulým a aktuálním oscilují i postavy, ať už svým zevnějškem, symbolikou, či jednáním. Sám Herz ve svých memoárech píše, že od počátku myslel na to, jaké by to bylo, kdyby se středověk odehrál později, nebo znovu; zkrátka, kdyby lidská civilizace z nějakých důvodů klesla zpět, ale zachovala si některé moderní vynálezy jako motorky a auta. Jestli by si nějaký československý film zasloužil zrestaurovat a znovu uvést při slavnostní příležitosti, je to právě Straka v hrsti, punková anarchistická hříčka s křiklavými barvami, dlouhými pohyblivými záběry a výpravou, jež se vyrovná zmiňovanému Šílenému Maxovi. Zdaleka ne vždy se ale žilo ve stínu (třeba i implicitního) atomového hřibu či mračen. Významným a oficiálně řešeným tématem bylo zamoření vzduchu, vody a půdy různými chemikáliemi, výpary a odpadky. Vláda a úřady zůstávaly u prázdných proklamací, nicméně cenzurovat stav krajiny ve filmech úplně nešlo. Ostatně dodnes aktivní hnutí ochránců přírody Brontosaurus je spojeno se stejnojmenným filmem Věry Plívové-Šimkové z roku 1979. Hrdina Tomáš se v něm stará o exotické ptáky a ve volném čase s kamarády vyklízí z lesa a potoků černé skládky. Film má v sobě cosi z pozdního budovatelství, ač od něj už přechází „jenom“ k uklízení svinstva, které nadělali jednotlivci i průmyslová výroba. Jde zde ovšem o individuální, ne systémové chyby. Už tehdejší děti věděly, že s prostředím, v němž žijí, není něco v pořádku. Ve stejném duchu je natočený i slovenský snímek Pomsta mŕtvych rýb (1980) Dušana Kodaje, kde se parta dětí snaží prosadit vyčistění řeky zamořené odpadky z blízké továrny. Rodiče, kteří v továrně pracují, se staví proti. Film didakticky a naivně odsuzuje všeobecnou lhostejnost: ke konci se ovšem slavnostně obnoví koupaliště a pročistí celý říční tok jakoby nic. O moc lépe nedopadla ani Skleníková Venuša (1985) Martina Ťapáka s nezapomenutelnou scénou, kde chce hrdina své svlečené vyvolené ve skleníku vysvětlovat princip skleníkového efektu, avšak oněmí nad její odhalenou krásou. Jan Svěrák s ropákem a studentským Oscarem Nejspíš jediný film z tohoto ranku, který přesahuje hranice konformního varování, jsou krátkometrážní Ropáci (1988) Jana Svěráka. Mystifikační pseudodokument pracuje s představou, že se kdesi na Mostecku vyvinul nový živočišný druh, který miluje znečištěné prostředí. Jsme vedeni k tomu uvěřit, že průmyslové znečištění dospělo tak daleko, že se tvor připomínající něco mezi mlokem, bobrem, krtkem a E. T. mimozemšťanem adaptoval na to, aby mohl dýchat zplodiny z výfuků, a naopak mu škodí čerstvý kyslík. Ironickým poselstvím této přesvědčivé hříčky, jíž mnozí diváci uvěřili její autentičnost, bylo, že bychom podobné znečištění měli nadále udržovat na minimálně stejné úrovni, jinak ropáci coby ohrožený druh vyhynou. Dobová ideologie ale nebyla jen pasivní, o vzepětí se pokusila obhajobou jaderné energie. Dnes nepochopitelným počinem je Město mé naděje (1978) herce a režiséra Jana Kačera, jenž podle cizího scénáře natočil angažovaný příběh inženýra, který zajišťuje výrobu součástek pro atomovou elektrárnu. Dutý, proklamativní film právem upadl v zapomnění. Podobně jako Atomová katedrála (1984) Jaroslava Balíka o stavbě Dukovan. Snaha zduchovnět inženýrské úsilí pasážemi z Mahlerových symfonií a Čajkovského klavírních koncertů tu vůbec nevychází a v paměti utkví hlavně nechtěně komické scény rodinných hádek otce Jiřího Krampola s umělecky přecitlivělým synem, „básníkem“ Pavlem Křížem. Asi nejpodivnějším a nejméně čitelným pokusem z této oblasti je Temné slunce (1980) Otakara Vávry. Jedná se zřejmě o první český autoremake, kdy Vávra po prvním pokusu z roku 1948 znovu zadaptoval a zaktualizoval román Karla Čapka Krakatit. Vynález, jenž může způsobit globální katastrofu, se stane lákadlem pro západní imperialisty, kteří chtějí kontrolovat velikost celosvětové populace. Otakar Vávra v roce 2011 Celý počin působí nezáměrně komicky, ať už v akčních, či dialogových scénách. Jednou z nich však Vávra (nechtěně) vystihnul cosi z nespokojenosti tehdejší veřejnosti. Jedná se o sekvenci demonstrace, kterou pořádají hippies, proti nimž se postaví brutální policejní oddíly. A vzhledem k tomu, že americkou „zlatou mládež“ hrají české máničky a prostředí ani policisté také nijak nepřipomínají Ameriku, působí celý zásah spíše jako předzvěst nepokojů, které naši zemi teprve čekaly. Je to paradox, že král konformistů Vávra, jenž byl schopný tvořit za každého režimu, natočil scénu, kde se do konfrontace s policejní mocí burcuje pomocí mantry zfetovaného guru: Vylezte ven, vyžeňte ďábly, zahoďte zbraně, proklínám peníze, ve jménu lásky, vzduchu, ptáků a vody, ve jménu člověka… ve jménu všech něžných bytostí, ve jménu drobné zvěře. Tou jedinou katastrofou, kterou dobové československé filmy dokázaly naplno předvést, tak byla zkorumpovanost režimu stojícího na hrubé síle. Za 17. listopad proto může Otakar Vávra a drobná zvěř.


Nie działa pompa chłodząca w elektrowni Tokai

Jedna z dwóch pomp systemu chłodzącego w japońskiej elektrowni atomowej Tokai przestała działać w piątek w rezultacie trzęsienia ziemi, ale problemów z chłodzeniem nie ma, gdyż druga pompa pracuje nadal - poinformowała agencja Kyodo, powołując się na lokalne władze. Elektrownia Tokai znajduje się na wschodnim wybrzeżu wyspy Honsiu w prefekturze Ibaraki na północ od Tokio. Jej wyłączenie po wstrząsie sejsmicznym nastąpiło w sposób automatyczny. Dział bezpieczeństwa nuklearnego w zarządzie prefektury oświadczył, iż druga pompa pracuje i nie ma problemów z chłodzeniem reaktora. Wszystkie pręty kontrolne znajdują się wewnątrz reaktora.


Ezúttal a Putyin exe elleni szankcióknak feküdhet keresztbe Orbán Viktor

A balti államok és Lengyelország meg akarják könnyíteni Oroszország leggazdagabb embereinek családtagjai és környezete elleni szankciókat, Magyarország azonban ellenáll − mondta több uniós diplomata a Politicónak. Kövesse az Indexet Facebookon is! A jelenlegi szabályok szerint az Európai Unió befagyaszthatja a vagyonukat és vízumtilalmat rendelhet el „az Oroszországban tevékenykedő vezető üzletemberek” ellen. Litvánia, Lettország, Észtország és Lengyelország most ki akarja terjeszteni ezt a meghatározást „közvetlen családtagjaikra, vagy más természetes személyekre, akik közel állnak hozzájuk”. Az Európai Unió eddig több mint 1400 embert szankcionált Oroszország ukrajnai inváziója miatt, akik közül sokan orosz oligarchák. APoliticoáltal látott dokumentumtervezetek szerint további 96 emberrel bővülhet az Európai Unió következő szankciós csomagja. Az oligarchák családtagjainak és a hozzájuk közel álló emberek bevonása lehetővé tenné, hogy több ezer további embert szankcionáljanak. Mindezt anélkül, hogy bizonyítani kellene, hogy közvetlenül részt vesznek az ukrajnai háborúban vagy az orosz állam gazdasági érdekében járnak el. Ez vonatkozhat például Vlagyimir Putyinorosz elnök volt feleségére, Ljudmila Ocseretnajára, akinek a lányai ellen szankciókat hoztak, de őt magát nem szankcionálták. Bár néhány országnak kétségei voltak a tervezettel szemben, a jogászok már dolgoznak az ügyön − közölték diplomáciai források. Egy keddi találkozón, amelyen az uniós nagykövetek a közösség következő szankciós csomagjáról tárgyaltak,Magyarország ellenszegült a terveknek. Budapest azzal érvelt, hogy ez nem része a 10. szankciócsomagnak − mondta az egyik diplomata, aki szerint az ország már régóta ellenzi azt, hogy túl sok név szerepeljen a listán. Magyarország azt is szorgalmazta, hogy négy személyt töröljenek a már meglévő szankciós listáról. Arról, hogy ki ez a négy személy, egyelőre a lapnak nincsenek információi. A kérés feszültséget gerjeszt, és valószínűleg újabb heves vita tárgya lesz az uniós nagykövetek szerdai találkozóján. A találkozón nemcsak az Oroszország elleni új szankciócsomagról tárgyalnak majd, hanem a listán már szereplő több mint 1400 név áttekintéséről is, hogy továbbra is szankciókkal sújtsák őket. Ha vétózunk, az összes eddigi szankciót törölni kell Ennek az az oka, hogy a rendszert félévente felülvizsgálják, ami eddig többé-kevésbé csak formalitás volt. Magyarország most ezt a felülvizsgálatot használja ki nyomásgyakorlásra, és ragaszkodik ahhoz, hogy négy konkrét személyt töröljenek a meglévő szankciós listáról, mielőtt hozzájárulna az átálláshoz.Ha Magyarország blokkolja a hosszabbítást, és nem hajlandó kompromisszumot kötni, akkor mind az 1400 személyt törölnék a listáról− figyelmeztetett a két diplomata. Az egyik diplomata nem rejtette véka alá csalódottságát, szerinte Ez azt mutatja, hogy Magyarország semmibe veszi a közösség egységét és az európai értékeket. És ezt pont azon a héten teszi, amikor az orosz invázió egyéves évfordulójára emlékezünk. És nem ez az egyetlen intézkedés, amellyel Magyarország vitatkozik. Az atomiparban dolgozó személyzet szankcionálását is ellenzi. Ez utóbbiról egy magyar tisztségviselő azt mondta, hogy „Magyarország számára az egyetlen nyitott kérdés a felülvizsgálatok hossza, nem pedig maguk a listák”. Az oligarchák kérdéséről, valamint a balti államok és Lengyelország javaslatáról ugyanez a magyar tisztviselő azt mondta, hogyez nem része a 10. csomagnak. Mivel az összes uniós országnak egyet kell értenie a javaslattal, bármelyik ország megvétózhatná a lépést, még akkor is, ha a többi 26 uniós ország mindegyike támogatná. Az idő szorít, ugyanis az Európai Unió még az ukrajnai orosz invázió pénteki, egyéves évfordulója előttel akarja fogadnia 10. szankciócsomagot. Szijjártó: Nincs értelme Korábban Szijjártó Péter külgazdasági és külügyminiszter már többször ishangsúlyozta, hogy „nincs értelme” szankciókat kivetni az orosz nukleáris iparra. Magyarország amúgy sem adta volna semmilyen módon a beleegyezését a nukleáris együttműködést érintő esetleges szankciókhoz – fogalmazott. A miniszter szerint fenn kell tartani a szakmai együttműködést a nukleáris energia terén Oroszországgal. Azok az országok lesznek előnyös helyzetben, amelyek a saját maguk által felhasznált energiának egy jelentős részét saját maguk elő is tudják állítani, és számunkra ezt az opciót a nukleáris energia, így tehát a paksi beruházás kínálja – szögezte le. (Borítókép: Orbán Viktor 2023. február 18-án. Fotó: Kisbenedek Attila / AFP) Kövesse az Indexet Facebookon is!


Německá vládní koalice není v otázce jaderné energie jednotná

Spor o využívání energie z jádra dál rozděluje německou vládní koalici. Kancléřka Merkelová nejnověji obvinila partnery ze sociální demokracie, že za atomovou energii nenabízejí žádnou náhradu. Z tábora CDU se pak ozývají hlasy volající po prodloužení životnosti německých jaderných elektráren."Když chce SPD tak rychle ustoupit od jaderné energetiky, musí taky říct, čím chybějící elektřinu nahradí a jak zabrání nebezpečí nárůstu emisí oxidu uhličitého," vzkázala Angela Merkelová na stránkách Frankfurter Allgemeine Sonntagszeitung.Předseda sociálních demokratů Kurt Beck na témže místě tvrdí, že atomová energie nepředstavuje technologii pro budoucnost už kvůli zásobám uranu, které se krátí podobně, jako zásoby ropy nebo zemního plynu. "Kromě toho je riziko nehod v jaderných elektrárnách příliš vysoké," dodává Beck.Jeho stranický kolega, ministr životního prostředí Sigmar Gabriel, pak upozorňuje na zcela nevyřešenou otázku konečného úložiště vysoce nebezpečného jaderného odpadu.Předseda Mladých křesťanských demokratů (Junge Union) Philipp Missfelder vyzývá k prodloužení životnosti německých atomových elektráren, které by podle současné dohody měly být odpojeny od sítě do roku 2021. Podle Missfeldera by k "renesanci" jaderné energetiky mohlo dojít už kvůli nutnosti snížit škodlivé emise CO2.


Belgia boi się katastrofy atomowej. 11 milionów obywateli dostanie dawki jodu

• Belgowie otrzymają dawkę jodu - zapowiedziała minister Maggie De Block• Chroni tarczycę w przypadku skażenia radioaktywnego• Na osłonach niektórych reaktorów pojawiają się niewielkie pęknięcia • Belgowie otrzymają dawkę jodu - zapowiedziała minister Maggie De Block• Chroni tarczycę w przypadku skażenia radioaktywnego• Na osłonach niektórych reaktorów pojawiają się niewielkie pęknięciaRząd Belgii zapewni wszystkim obywatelom prewencyjną dawkę jodu, który w przypadku skażenia radioaktywnego w wyniku katastrofy nuklearnej chronitarczycę. Dotychczas rozdawano je tylko tym Belgom, którzy mieszkają w promieniu 20 km od elektrowni. Teraz otrzyma je 11 milionów obywateli Belgii.Chodzi o belgijskie elektrownie atomowe w Doel i Tihange, ośrodki badań nuklearnych i produkcjiizotopóww Mol i Fleurus, a także położone blisko granicy z Belgią elektrownie atomowe w Chooz we Francji i Borssele w Holandii."La Libre Belgique" podała, że belgijska Wyższa Rada ds. Zdrowia zaleciła prewencyjną dystrybucję jodu wśród okolicznych mieszkańców. - Ponieważ Belgia to niewielki kraj, objęci tym zostaną wszyscy mieszkańcy - wyjaśniła minister zdrowia Maggie De Block.- Im szybciej ten przekaz się rozprzestrzeni, tym lepiej. Przyjęcie tabletki daje pewność, że po chwili substancja dostanie się do krwiobiegu i zadziała na tarczycę. A działanie jest natychmiastowe - wyjaśniła belgijskaendokrynolog, Brigitte Decallonne.Belgowie obawiają się o własne bezpieczeństwo, ponieważ władze niejednokrotnie potwierdzały informacje o istnieniu niewielkich pęknięć na osłonach niektórych reaktorów.- Pamiętamy o katastrofie w Fukushimie. W Belgii przeprowadziliśmy wiele testów instalacji jądrowych. To dla nas lekcja, o której musimy pamiętać i uwzględniać w naszym aktualnym planie - tłumaczy Cathy Berx, gubernator Prowincji Antwerpia.


Írán soudí novinářku USA jako špionku. Clintonová zuří

Hlasujte v anketě, zda se Obamovi podaří dojednat usmíření s Íránem Teherán- Americká novinářka stane v Íránu před soudem kvůli obvinění ze špionáže. Jedenatřicetiletá Roxana Saberiová, která se narodila v USA íránským emigrantům, údajně pracovala v Íránu jako reportérka bez akreditace. Byla na volné noze a spolupracovala například i s britskou stanicí BBC. Policie ji zatkla už v lednu, obvinění jí bylo sděleno ve středu. Podle obžaloby používala novinářskou profesi jako „krytí" pro špionážní aktivity.  Informace velmi pravděpodobně zkomplikuje snahu nového prezidenta Baracka Obamy otevřít novou kapitolu v íránsko-amerických vztazích, přimět jednáním Teherán ke kompromisům v jeho jaderném programu a možná i obnovit diplomatické vztahy mezi oběma zeměmi, přerušené v roce 1980. Se zadržováním západních novinářů íránského původu v Teheránu jsou špatné zkušenosti. V roce 2004 vyšetřovatelé ubili k smrti kanadskou fotografku Zahru Kazemiovou, která fotila známé vězení Evin. Loni zase íránské úřady několik měsíců zadržovaly osmašedesátiletou americkou akademičku Haleh Esfandiariovou. Tu nakonec na kauci pustily domů. Ministryně zahraničí Hillary Clintonová vyzvala Teherán, aby novinářku okamžitě propustil a umožnil ji návrat domů. Obžalobu Írán zveřejnil ve stejný den, kdy skupina šesti zemí - USA, Velké Británie, Francie, Ruska, Číny a Německa - pozvala íránské představitele k jednání o jeho jaderném programu. Dnes Íránci oznámili, že pracují na  odpovědi a brzy ji zveřejni. USA, Izrael a Evropská unie islámskou republiku podezřívají, že usiluje o atomovou bombu. Teherán tvrdí, že jadernou energii chce použít pro mírové účely. Před dokončením je už je první íránská atomová elektrárna v Búšehru, kterou pomáhalo stavět Rusko.


Česko si zapsalo rekord. Vyvezlo nejvíc elektřiny

Znovu se potvrdilo, že Česko patří mezi největší vývozce proudu v Evropě. Praha- Česko má za sebou další rekordní rok ve vývozu elektřiny. Podle předběžných údajů provozovatele přenosové soustavy, společnosti ČEPS, činil loňský čistý export 17,15 terawatthodiny, což je nejvíc v historii. Touto hodnotou se znovu potvrzuje, že Česko patří mezi největší vývozce proudu v Evropě. Ve skutečnosti ČEZ a další firmy vyrobily na export ještě víc elektrické energie, protože 17,15 terawatthodiny je rozdíl mezi vývozem a dovozem. "Mohu sdělit, že minulý rok bylo toto saldo17,15 terawatthodiny, což odpovídá letům 2011 a 2012," řekladeníku InsiderZuzana Dvořáková, mluvčí společnosti ČEPS. Loňský čistý export dokonce o dvě terawatthodiny překonal celou roční produkci Temelína, který loni vyrobil něco přes 15 terawatthodin - takové množství by celým jižním Čechám vydrželo téměř čtyři roky a jihočeským domácnostem dokonce 13 let. Hranici 17 terawatthodin překonalo Česko potřetí za sebou. V roce 2011 vyvezla země 17,044 terawatthodiny a rok poté 17,12 terawatthodiny. Ohromný export českého proudu vyvolává dlouhodobý spor, nakolik to je pro zemi výhodné. "Pokud Česko vyváží masivně elektřinu, vydělává na tom hlavně ČEZ a uhelné společnosti. Doma nám zůstává krajina zničená povrchovými doly, znečištěné ovzduší a nebezpečný odpad z jaderných elektráren," řekl deníku Insider Martin Sedlák z Aliance pro energetickou soběstačnost. Ekonomové ovšem tvrdí, že elektřina je stejná komodita jako třeba automobily, takže její export pokládají pro českou ekonomiku za jednoznačně prospěšný. "Nemám problém s tím, když se vyváží elektřina," řekl Insideru kandidát na ministra průmyslu Jan Mládek z ČSSD. „Otázkou je, jestli jsou v něm zahrnuty všechny externality (dopady na životní prostředí - pozn. red.). A o tom se vede nekonečná debata," dodal. Ekologické Hnutí Duha pro online deník Aktuálně.cz před čtyřmi lety vypočítalo, že se kvůli vývozu české elektřiny musí vykutat uhlí, které zhruba odpovídá roční těžbě velkolomu ČSA v severozápadních Čechách. Právě kvůli rozšíření tohoto dolu mají padnout Horní Jiřetín a Černice. Výpočet ale vznikl v době, kdy se z hnědého uhlí vyrábělo asi 60 procent elektrické energie. Zbytek připadal na jaderné elektrárny, velké vodní elektrárny a další zdroje. Loni přitom podle předběžných údajů poprvé v historii klesl podíl hnědému uhlí pod 50 procent. Jednak těžba uhlí klesá, ale především se zvyšuje výroba v jaderných elektrárnách. Temelínských 15,065 terawatthodiny je druhá nejvyšší hodnota v třináctileté historii elektrárny. Dukovany dosáhly za 28 let provozu dokonce rekordu, když v uplynulém roce dodaly do sítě 15,68 terawatthodiny elektřiny. „V letošním plánu je 15,798 terawatthodiny," citovala ČTK mluvčího dukovanské elektrárny Petra Spilku. Dukovany se díky rozsáhlým technologickým změnám v minulých letech a kratším odstávkám staly v uplynulém roce znovu největším domácím zdrojem elektřiny.


Hátborzongató: szinte súrolta az atomerőművet a rakéta

Egy hivatalos ukrán jelentés szerint rakéta szállt el közvetlenül egy ukrán atomerőmű felett. Egy ilyen rakéta becsapódása beláthatatlan következményekkel járna. Kövesse az Indexet Facebookon is! A Nemzetközi Atomenergia-ügynökség (NAÜ) vizsgálat alá vonta azt az ukrán jelentést, amely szerint egy rakéta közvetlenül egy atomerőmű fölött repült el.A NAÜ jelenleg vizsgálja az ügyet, amely, ha megerősítést nyer, rendkívül súlyos lenne. This is insane:A Russian cruise missiles has been spotted flying over the South Ukraine Nuclear Power Plant.Just imagine what comes next if one of then hits a nuclear facility in a densely populated area.pic.twitter.com/UCX0dC1rDl Rafael Grossi, a NAÜ főigazgatója elmondta, hogy Kijev csütörtöki hivatalosan közleménye szerint a rakéta április 16-án repült át a dél-ukrajnai erőmű felett. Az erőmű Juzsnoukrajinszk városának közelében, Kijevtől mintegy 350 kilométerre délre található. A szakemberek szerint egy ilyen rakéta hatása becsapódás esetén súlyos hatással lehetett volna az atomerőmű fizikai épségére, ami potenciálisan nukleáris katasztrófához vezethetett volna. Az ukrán szabályozó hatóság tájékoztatása szerint videófelvétel készült a rakéta repüléséről, amely közvetlenül a dél-ukrajnai atomerőmű felett repült el.Grossi nem közölte, hogy ki lőtte ki a rakétát, de Kijev korábban azzal vádolta Moszkvát, hogy rakétákat lőtt ki közvetlenül az atomerőművek fölé. #Ukraine’s regulator formally informed IAEA today that on 16 April on-site video surveillance recorded the flight of a missile flying directly over the South Ukraine Nuclear Power Plant. "If confirmed, this event is extremely serious,"@RafaelMGrossisaid.https://t.co/2zMPRqWDWfpic.twitter.com/4MbJZpmi3T (Borítókép:Rafael Grossi, a Nemzetközi Atomenergia-ügynökség főigazgatója sajtótájékoztatót tart Kijevben 2022. április 26-án. Fotó: MTI / AP / Efrem Lukackij) Ebben a cikkben a téma érzékenysége miatt nem tartjuk etikusnak reklámok elhelyezését.Részletes tájékoztatást az Indamedia Csoportmárkabiztonsági nyilatkozatábantalál. Kövesse az Indexet Facebookon is!


Zelení zmizeli a nový Temelín má ministerskou zelenou

Koalice chce další dva reaktory na jihu Čech, souhlasí i s modernizací Dukovan Praha- Stačilo, aby po volbách zmizela ze sněmovny Strana zelených, a stavba nových reaktorů v Temelíně a Dukovanech má rázem politickou podporu nové vládní koalice. "Budeme podporovat jaderný program," řekl při představování svých priorit i ministr životního prostředí Pavel Drobil z ODS, který je v této otázce pravým opakem svého předchldce Martina Bursíka ze Strany zelených. Právě zelení si v Topolánkově vládě vymohli, že kabinet nebude podporovat stavbu nových jaderných elektráren. Jenže u nové koalice je všechno jinak.  ODS, TOP 09 i Věci veřejné se dohodly na podpoře jaderné energetice a obě české atomové elektrárny v koaliční smlouvě dokonce zmiňují ve dvou kapitolách - v životním prostředí a podnikání. "Koalice podporuje výstavbu nových bloků jaderné elektrárny Temelín a modernizaci jaderné elektrárny Dukovany v rámci vyváženého energetického mixu," uvádí se v podnikatelské části koaliční smlouvy.  ČEZ tak má jistotu, že v následujících čtyřech letech bude mít "politický klid na práci". Jde přitom o klíčové období. Do dvou let chce ČEZ vybrat generálního dodavatele na zakázku za stovky miliard korun a zároveň stavbu nových temelínských bloků zahájit. Temelín má podle ČEZ zajistit dostatek elektřiny i v souvislosti s postupným útlumem hnědouhelných elektráren. S rozšířením Temelína o další dva bloky a modernizací Dukovan ostatně souhlasí i obě opoziční strany ve sněmovně: ČSSD a KSČM. SouvisejícíTemelín se naklonuje o další čtyři věže25 fotografií Lidé z ČEZ se musí smířit pouze s tím, že jim pod prsty bude neustále koukat vládní zmocněnec pro Temelín Václav Bartuška, kterého se svolením všem parlamentních stran vybral ještě kabinet Jiřího Fischera. Dostavba Temelína (podle původních plánů z 80. let měla mít elektrárna hned čtyři reaktory) se nevymyká celosvětovému trendu, který sází na jádro.Foto: TVEL Aspoň podle společné studie Mezinárodní energetické agentury, Organizace pro hospodářskou spolupráci a rozvoj a Agentury pro rozvoj jaderné energetiky, na níž odkázal Václav Hanus, prezident České nukleární společnosti. Zpráva Nuclear Energy Technology Roadmap tvrdí, že se výroba elektřiny z jádra ve světě během příštích čtyřiceti let ztrojnásobí. "Jaderná energetika je nejsilnějším a nejúspěšnějším trumfem ve snaze snížit emise skleníkových plynů," cituje Hanus zmiňovanou studii. Ekologické organizace Calla a Hnutí Duha označují dostavbu Temelína za atomového zajíce v pytli. Zakázce podle nich chybí nezávislá ekonomická analýza nebo porovnání s možnostmi úspor a využívání obnovitelných zdrojů. SouvisejícíNový Temelín a věčná pára na obzoru. Jak se s ní žije?28 fotografií "Reaktor ve finském Olkiluoto zatím zdražil z tří na 5,3 miliard eur, podobně eskalovaly náklady z 2,5 na devět miliard eur u připravovaného projektu v bulharském Belene," upozornily organizace. Připomněly, že i první dva bloky Temelína se v 90. letech neustále prodražovaly a jejich dokončení odsouvalo. Nakonec byl první blok spuštěn před 10 lety, cena elektrárny se nakonec přiblížila 100 miliardám korun.  "Strany podporují nové atomové reaktory, aniž by se zabývaly ekonomickými riziky. Zkušenosti z devadesátých let ukazují, že ani Česká republika není imunní proti zdražování jaderných projektů, a jiné evropské státy potvrzují, že dodavatelé mají stejné problémy dodnes," řekl Karel Polanecký z Hnutí Duha. Edvard Sequens ze sdružení Calla připomněl, že Česko patří k největším vývozcům elektřiny v Evropě. Podle obsáhlé studie Chytrá energie, kterou si nechalo vypracovat Hnutí Duha, je přitom možné výrazně snížit oxidu uhličitého a zajistit dostatek energie i bez stavby nových jaderných bloků. Stačí úspory a obnovitelné zdroje.


V Japonsku nutili zaměstnance, aby posílali maily za obnovení jaderných elektráren

V Japonsku vyplul na povrch skandál ohledně snahy o ovlivňování veřejného mínění v případě obnovení provozu jaderných elektráren. Informovala o tom agentura Reuters. Japonská elektrárenská společnost Kyushu Electric Power nutila své zaměstnance, aby posílali ze svých soukromých e-mailových adres během televizní diskuse maily podporující obnovení činnosti japonských jaderných elektráren na jihuJaponska. Celá akce měla navodit dojem, že veřejnost stojí na straně obnovení jádra. Po březnové havárii jaderné elektrárny Fukušima, způsobené masivní vlnoutsunami, je totiž situace v ostrovní zemi v souvislosti s obnovením provozu jaderných elektráren značně napjatá. Katastrofa Fukušimy se stala nejhorší od výbuchureaktoruv ukrajinské jaderné elektrárně Černobyl v dubnu 1986. V současné době je v provozu jen 19 z celkových 54 jaderných reaktorů a sílí hlasy o jejich úplném odstavení. Odpor Japonců způsobuje, že místní samosprávy nechtějí vydat povolení na obnovení provozu jaderných elektráren, a to i přesto, že prošly údržbou a opravami. Šéf společnosti Toshio Manabe se za e-mailovou aféru v pátek veřejně omluvil. „Je mi velmi líto, že jsme se snažili ovlivnit televizní fórum, které mělo být nestranné. Lidem se omlouvám,“ citovala agentura Jiji zkroušeného Manabeho. Sílí názory, že aféra je odrazem paniky, která zasáhla jadernou energetiku v Japonsku. „Roste podezření, že elektrárenské společnosti se budou snažit získat podporu pro obnovu jaderných elektráren a půjdou tak daleko, že budou chtít manipulovat s veřejností,“ nechal se slyšet Jeffrey Kingston, ředitel asijských studií na Temple University. Japonská vláda tento týden oznámila, že plánuje zátěžové testy týkající se kontroly bezpečnosti všech 54 japonských reaktorů. Podle analytiků ostrovní zemi hrozí nedostatek energie, nárůst ceny za elektřinu a případné výpadky, především s nastávajícím létem. Před březnovou krizí ve Fukušimě se jaderné elektrárny v Japonsku podílely na výrobě elektřiny asi 30 procenty.


Wyciek w elektrowni atomowej w Słowenii. Została wyłączona

Elektrownia jądrowa w Krsko na wschodzie Słowenii zostanie wyłączona w czwartek z powodu wycieku w systemie chłodzenia reaktora – poinformowała po południu agencja STA, powołując się na oświadczenie operatora elektrowni. Zaznaczyła, że wyciek nie ma wpływu na bezpieczeństwo pracowników i okolicznej ludności. "W celu dokładnego zidentyfikowania źródła wycieku i określenia dalszych kroków elektrownia musi zostać wyłączona, dlatego zespół operacyjny rozpocznie kontrolowane stopniowe zmniejszanie mocy" – przekazał operator siłowni, cytowany przez STA. Nie podano, jak długo elektrownia będzie wyłączona. Jednostka działała nieprzerwanie od remontu w 2022 r. "Wyciek nie ma wpływu na pracowników, ludność i środowisko i jest poniżej wartości dopuszczalnej, określonej w specyfikacjach technicznych" – poinformowała siłownia.


Rusko podpísalo s Indiou dohodu o dodávke 29 stíhaiek

India podpísala v piatok s Ruskom dohodu o nákupe 29 kusov bojových lietadiel typu MiG-29, ím sa ete viac posilnila úloha Moskvy ako hlavného dodávatea zbraní pre Naí Dillí, informoval výrobca lietadiel. Poda kontraktu dodávky zanú vroku 2012, uviedol Michail Pogosjan, generálny riadite ruských spoloností RAC-MiG a Sukhoi. Hodnotu zákazky odhadol na asi 1,5miliardy amerických dolárov (1,1miliardy eur). Moskva a Naí Dillí majú u podpísaný kontrakt na dodávku 16MiG-ov, ktoré India chce umiestni na lietadlovú lo. Tú takisto plánuje kúpi odRuska. Pogosjan sprevádza na oficiálnej návteve Indie ruského premiéra Vladimira Putina ako len vekej delegácie obchodníkov. Predpokladá sa, e India by mohla sRuskom podpísa dohody súvisiace sdodávkami zbraní a jadrovou energiou vhodnote viac ako 10miliárd dolárov (7,35miliardyeur). Rusko dodáva Indii pribline 70percent vojenskej techniky, avak vposledných rokoch sa Naí Dillí zaalo obzera aj po iných dodávateov vrátane Izraela a Spojených tátov amerických. Obchod sjadrovou energiou nezaostáva Rusko vybuduje vIndii 12jadrových reaktorov, polovicu znich vrokoch 2012a 2017.Vpiatok otom informoval éf ruskej jadrovej spolonosti Rosatom Sergej Kirijenko, ktorý sprevádza premiéra Vladimira Putina na návteveIndie. Rusko u buduje dva atómové reaktory vjuhoindickom táte Tamil Nadu. Putin vpiatok vyhlásil, e práve jadrová energia je najdôleitejou a najsubnejou oblasou spolupráce medzi Ruskom a Indiou.


Irán tényleg nem gyárt atomfegyvert

Kövesse az Indexet Facebookon is! Irán továbbra is teljesíti a nagyhatalmakkal kötött tavalyi nukleáris megállapodásban szereplő vállalásait, de egy kulcsfontosságú létesítmény még nem készült el – tudatta a Nemzetközi Atomenergia-ügynökség (NAÜ) legfrissebb, havi jelentése csütörtökön. A Nemzetközi Atomenergia-ügynökségnek kulcsszerepe van abban, hogy ellenőrizze, vajon Irán betartja-e a két hónappal ezelőtt érvénybe lépett ideiglenes megállapodás rá eső részét – írja az MTI. E megállapodás szerint Irán felfüggeszti az urán magas fokon való dúsítását és további lépéseket is tesz az ország elleni szankciók részleges feloldásának érdekében. A fél évre szóló megállapodás időnyerés ahhoz, hogy sikerüljön megállapodni a több mint egy évtizede tartó nukleáris vita végleges megoldásáról. A nyugati hatalmak ugyanis azzal vádolják Iránt, hogy békés célú nukleáris tevékenységének leple alatt atomfegyver előállítására törekszik, amit a teheráni vezetés cáfol. A tagállamoknak szóló, bizalmas NAÜ-jelentés arról számol be, hogy Irán a megállapodás január 20-i életbe lépése óta felhagyott a 20 százalékra való hasadóanyag-dúsítási programjával: ez a szint technikailag már nagyon közel áll az atomfegyverek előállításához szükséges, 90 százalékos dúsítási fokozathoz. Emellett csökkentette is a 20 százalékos szintre dúsított készleteit. Az anyagból ugyanakkor az is kiderül, hogy Irán még nem fejezte be annak a létesítménynek a létrehozását, amelyben az alacsony dúsítású urángázt atomfegyverek előállítására kevésbé alkalmas anyaggá, urán-oxid porrá alakítanák át. Mivel pedig az alacsony dúsítású urán előállítását Irán nem állította le, ez a készlettípus valószínűleg növekszik - írja a NAÜ jelentse. A hatok - az Egyesült Államok, Oroszország, Kína, Nagy-Britannia, Franciaország és Németország - júliusig végleges és átfogó megállapodást akarnak elérni Iránnal. Kövesse az Indexet Facebookon is!


Severovýchod Japonska zasiahlo silné zemetrasenie

Severovýchodné pobreie Japonska zasiahlo dnes silné zemetrasenie s magnitúdom 6,2. Zatia nie sú informácie o tom, e by spôsobilo materiálne kody alebo zranenia. TOKIO. Experti nevydali ani varovanie pred vznikom niivých prívalových vn cunami. Epicentrum zemetrasenia sa poda japonských seizmológov nachádzalo v desakilometrovej hbke pri pobreí prefektúry Ibaraki, pribline 220 kilometrov východne o Tokia. Obyvatelia japonskej metropoly pocítili otrasy budov.SkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamouSkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamou V marci vyvolalo vemi silné zemetrasenie s magnitúdou 9,0 pri severovýchodnom pobreí Japonska niivú vlnu cunami. Prírodná pohroma pripravila o ivot vye 20.000 udí a spôsobila tie krízu v atómovej elektrárni Fukuima-I, z ktorej uniklo mnostvo radiácie. Jadrová katastrofa si vynútila evakuáciu zhruba 100.000 obyvateov postihnutých oblastí.


Új szintre lépett Észak-Korea fenyegetése

Észak-Korea sikerrel tesztelt egy interkontinentális ballisztikus rakétát, ami becslések szerint az Egyesült Államok területét is elérhetné. Ettől még erősen kérdéses, hogy Phenjan mikor tudna célba juttatni egy atomtöltettel felszerelt rakétát, de a jelek szerint erre akár éveken belül képessé válhat. A helyzetet súlyosbítja, hogy az amerikai rakétavédelmi rendszer nem százszázalékos, az Észak-Korea elleni bármilyen megelőző csapásnak borzasztó következményei lennének, és a térségbeli országok amúgy is inkább elkerülnék a beavatkozást. Az újabb gazdasági szankciók már Kína érdekeit is sérthetnék. Ezzel viszont a fennmaradása zálogát az atomban és a rakétaprogramban látó phenjani rezsim időt nyer, és másra nincs is szükségük. Kövesse az Indexet Facebookon is! A phenjani rezsim kedden végrehajtott újabb rakétaindításával új szakaszba lépett az észak-koreai konfliktus, miután Rex Tillerson amerikai külügyminiszter ismegerősítette, hogy először sikerült interkontinentális ballisztikus rakétát (ICBM) tesztelniük, ami papíron akár Alaszkát is elérhetné. Az amerikai vezetés a múlt héten állítólag új válaszlépéseket dolgozott ki, de majd a következő napokban válhat világossá, lesz-e új átfogó stratégia. Az Egyesült Államok a múlt héten már elkezdte kisebb lépésekben piszkálni Kínát, aminek szerinte nem sikerült nyomást gyakorolnia Kim Dzsongunra. Szerdán délután New Yorkban rendkívüli ülést tart az ENSZ BT, és apénteken kezdődő G20-csúcs mentén is fontos téma lehet az észak-koreai rakétaprogram. Donald Trump már azt megelőzően Varsóban fontos külpolitikai programbeszédrekészül. A Koreai-félsziget körüli térségben érdekelt legnagyobb országok érdekei azonban egy ponton túl egyáltalán nem egyeznek. A nemzeti ünnepen jött a fricska Az észak-koreai állami tévé szerint a Pangjonból indított rakéta 2802 km-es magasságba emelkedett, majd pedig nagyjából 37-40 perc és 930 km megtétele után a Japán kizárólagos gazdasági övezetének számító vizekbe csapódott. A rakéta útját figyelő szakértők az Egyesült Államokban, Dél-Koreában és Japánban is hasonló értékeket mértek. Vagyis messzebb és magasabbra repült, mint a május 14-én tesztelt közepes hatótávolságú rakéta, amit az északiak eddigi legsikeresebb rakétatesztjének tartottak. Az Amerikai Csendes-óceáni Parancsnokság először még úgy értékelte, hogy ezúttal is közepes hatótávolságú rakétáról lehetett szó, később azonban a Pentagon is megerősítette, hogy valóban egy ICBM-et tesztelhettek az észak-koreaiak. A phenjani rezsim már eddig is el tudta érni Dél-Koreát, Japánt, valamint az amerikai területek közül Guamot, de innentől elvileg közvetlen fenyegetést jelenthet egy amerikai tagállamra, Alaszkára is, miközben a célja egy olyan ICBM kifejlesztése, amivel az egész nyugati partot elérhetné. Az elmúlt időszakban nagyon felpörgött az észak-koreai rakétaprogram: ez volt idén a 17. rakétaindítás 11 teszt alatt, és júniusban már szinte hetente jött egy újabb lépés. A rakétaprogram felfutásában alapvetően Kim Dzsongun három alapembere játszott fontos szerepet,róluk itt írtunk bővebben>>>A legújabb rakétateszthez pont a július 4-i amerikai nemzeti ünnepet szemelték ki, egy nappal azután, hogy Donald Trump telefonon beszélt a japán miniszterelnökkel és a kínai elnökkel, a múlt hét végén pedig vendégül látta Mun Dzsein dél-koreai elnököt Washingtonban. Donald Trump hamar reagált a Twitterén: Észak-Korea kilőtt egy újabb rakétát. Nincs semmi jobb dolga ennek a fickónak? – utalt Kimre. Trump szerint nehéz elképzelni, hogy Dél-Korea és Japán sokkal tovább tűrje ezt a helyzetet, és megint odaszólt az Észak-Korea legfontosabb külföldi támogatójának számító Kínának, hogy keményebb fellépéssel véget vethetne ennek a helyzetnek. Miután úgy tűnt, bebizonyosodott, hogy ICBM-ről volt szó, Rex Tillerson külügyminiszter már sokkal keményebben fogalmazott, és globális fellépést sürgetett egy globális fenyegetés megállításához. „Az Egyesült Államok soha nem fogadja el, hogy Észak-Korea atomhatalommá váljon" – szögezte le, miközben Észak-Korea lényegében azt állította, hogy ez már meg is történt. Az Egyesült Államok és Dél-Korea első válaszlépéskéntegy olyan közös hadgyakorlatot tartottszerdán, amivel a déliek közleménye szerint az észak-koreai vezetés elleni ballisztikus rakétacsapásokat tesztelték. A kínai reakciók sok újat nem mutattak, Peking megint visszafogottságot kért, és elítélte, hogy Észak-Korea szembemegy az ENSZ Biztonsági Tanácsának rakétaindításokat tiltó határozataival. Hszi Csin-ping kínai elnök pont kedden találkozott Moszkvában Vlagyimir Putyin orosz elnökkel, és mindketten arról beszéltek, hogy a régióban érintett országoknak tárgyalásokat kellene kezdeniük, emellett azt javasolták, hogy Észak-Korea függessze fel a ballisztikus rakétaprogramját, cserébe viszont szüneteltessék az amerikai–dél-koreai hadgyakorlatokat. Nem jelenti azt, hogy tényleg csapást tudnának mérni Phenjankeddi állítása, miszerint a világ bármelyik pontjára csapást tudnak mérni, minden bizonnyal erősen túlzó, a mostani teszt inkább abban az értelemben vízválasztó, hogy most először teszteltek sikerrel egy ICBM-et. Mi a Hvaszong ez? Az észak-koreai rakéták elnevezése és fejlődéstörténete kissé kusza, de az interkontinentális fegyverek alapvetően a KN szériához tartoznak. AKN–08-nak több módosított változata is készült; ebből nőtték ki magukat a Hvaszongok is.A Pentagon tavaly márciusi közlése szerinta 2015-ös díszszemlén bemutatott, folyékony üzemanyagot használó Hvaszong–14 már nem a KN–08 leszármazottjának tűnik. Inkább egy másik szovjet konstrukcióra, a tengeralattjárókról indíthatóR–29 Viszotáraemlékeztet – csak éppen extrém hatótávolsággal. A Hvaszong–14 az idén májusban tesztelt, 4500 kilométerre becsült hatótávolságú Hvaszong–12-vel is mutat hasonlóságokat, dea Hvaszong–14 már 6000 kilométerre is eljuthat. Csoma Mózes, az ELTE Koreai Tanszékének vezetője hozzátette, hogy az észak-koreaiak előszeretettel nevezik el a rakétáikat égitestekről, a Hvaszong például Marsot jelent. Elméletilegazért lehetségesebből a tesztből kiindulva, hogy Phenjan csakugyan csapást mérhetne Alaszkára, mert a hatótávolságot nem a becsapódási hely távolsága, hanem a rakéta röppályája alapján számolják ki. Ha feldobunk egy labdát a levegőbe, lehet, hogy az nagyon magasra száll, de tőlünk alig néhány méterre fog leesni. Ugyanakkora hajtóerővel, de laposabb röppályával sokkal messzebbre juthat. Így van ez a rakétákkal is. A Hvaszong–14 nevű rakéta a becslések szerint már több mint 6000 kilométerre is eljuthat, azonban ez még mindig nem jelenti azt, hogy Phenjan azt állítja, hogy van termonukleáris robbanófejük, de – mint az északiak legtöbb híradását – ezt érdemes kétkedve fogadni. Aggasztó jelek persze vannak. Kim Dzsongun ügynökei 2016-ban nemzetközi vevőknek próbáltaklítium-6izotópoteladni, ami a miniatürizált robbanófejek gyártásához használnak. Egy expentagonos szakértő szerint a lítium-6-ból trícium (radioaktív hidrogénizotóp) is készíthető, ami afissziós bombákhatóerejét is növeli, illetve termonukleáris fegyverek gyártásához is használják. A robbanófejről eddig csak egy propagandafotót láthattunk, amin Kim Dzsongun a nagyapja kabátjábanállegy diszkógömb előtt. A hadiipari szakértők szerint kizárt, hogy az egy valódi nukleáris robbanófej lett volna, de ha a konstrukció hasonlít is a valódira, az biztosan nem hidrogénbomba, hanem egy többpontosimplóziós bomba. Viszont az Amerikai Csendes-óceáni Parancsnokság vezetője, Harry Harris admirális szerint nekik minden találgatás ellenére a legrosszabb forgatókönyvre kell felkészülniük, és amerikai szakértők már korábban is úgy számoltak, hogy Phenjan akár négy-öt éven belül képes lehet a nyugati partot is elérő atomfegyver célba juttatására. Atomfegyver: a fennmaradás záloga Az ICBM-ek körüli alaphelyzet röviden úgy írható le, hogy az északi rezsim mindenáron ragaszkodik a fennmaradása zálogának tartott és az elmúlt időszakban még fel is gyorsított atom- és rakétaprogramjához, miközben a washingtoni vezetés el akarja kerülni, hogy a diktatúrából olyan atomhatalom váljon, ami miniatürizált atomtöltetekkel felszerelve amerikai nagyvárosokat is fenyegetni tud. Észak-Korea minden egyes sikeres, de valójában a külföldön sikertelennek minősített rakétateszttel is közelebb kerül a céljához. Egy hatodik kísérleti atomrobbantásra állítólag már hónapok óta készen álló, de azzal egyelőre kiváró phenjani rezsim elsődleges szempontja az, hogy ne merülhessen fel olyan katonai opció az esetükben, mint amilyen az iraki invázió volt. A rezsim másik célja ezzel párhuzamosan az volt, hogy kétoldalú tárgyalásokat zsaroljon ki az Egyesült Államokkal, amin a gazdasági engedmények mellett olyan biztonsági garanciákat próbálna elérni, amilyeneket az Egyesült Államok az 1962-es kubai rakétaválság feloldása után adott, mondta Csoma Mózes, az ELTE Koreai Tanszékének vezetője. Ehhez az is alapvető fontosságú nekik, hogy a koreai kérdés minden más, a világban történő esemény ellenére is középpontban, megoldatlan problémagócként virítson. Trump január elején kiírta a Twitterre, hogy nem fogja hagyni, hogy Észak-Korea olyan atomfegyvert fejlesszen ki, ami képes elérni az Egyesült Államokat. Később az amerikai külügy hivatalosan is jelezte: nem rezsimváltás vagy a két Korea gyors újraegyesítése a célja, hanem a félsziget atomfegyver-mentesítését akarja elérni. Az elmúlt hónapokban Trump korábban nem látott mértékű amerikai erőt vonultatott fel a Koreai-félszigetnél, ahova már három repülőgép-hordozót és több atom-tengeralattjárót is odaküldött, és azt is tesztelték, hogy rakétavédelmi rendszerekkel befogjanak egy ICBM-et. Közben Kínát próbálták arra sarkallni, hogy gyakoroljon nagyobb nyomást Észak-Koreára. Trump több nyilatkozatában azt sem zárta ki, hogy hajlandó leülni tárgyalni, habár erre csak akkor láttak volna esélyt, ha Észak-Korea teljesíti az ehhez szükséges feltételeket. Ehhez hozzátartozik, hogy a Fehér Ház jelezte, az Észak-Koreából agyhalottként hazaszállított, majd napokkal későbbmeghalt Otto Warmbierhalálával egyre távolabb kerültek a tárgyalások lehetőségétől. A megelőző csapás is életveszélyes lenne Az ICBM-ek tesztelését korábban egy fontos határvonalnak tartották. Trump már ostorozta azért Barack Obamát, mert Szíria esetében nem tett semmit, amikor a vegyi fegyverek bevetésével Bassár el-Aszad átlépte az általa szabott határt. Azonban egyelőre még a levegőben lóg, hogy milyen irányban próbál majd újabb nyomást gyakorolni Észak-Koreára az amerikai vezetés, és sokan – például Michael Morrell volt CIA-igazgató –úgy látják, hogy nincsenek jó választások. H. R. McMaster, Trump nemzetbiztonsági főtanácsadója múlt héten arról beszélt, hogy kifejezetten egy ehhez hasonló rakétatesztre vagy egy újabb kísérleti atomrobbantásra készülve kidolgoztak új válaszlépéseket Észak-Korea esetében, amik között katonai opciók is vannak. A CNN-nek kedden névtelen források azt mondták, hogy még semmit sem döntöttek el, viszont a lehetőségek között szerepel, hogy küldjenek több katonát, repülőt és hadihajót a régióba, de a diplomáciai opciókat, köztük még több szankció lehetőségét is vizsgálják. Az ennél távolabb mutató, további eszkalálódással fenyegető fegyveres konfliktus és még inkább bármilyen megelőző csapás alapvetően egyik félnek sem az érdeke, mert beláthatatlan következményekkel járhatna. Május végén James Mattis védelmi miniszter beszélt arról, hogy bármilyen katonai konfliktus a félszigeten valószínűleg a legborzasztóbb lenne a legtöbb ember életében. Az Egyesült Államok megpróbálhatna egy bonyolult, rettentő precíz összehangolást igényló akciót az északi atomprogram létesítményei ellen, de Phenjan ezekre Dél-Korea és Japán, valamint az ott állomásozó amerikaiak ellen kilőtt rakétákkal válaszolhatna. Az elmúlt hónapokban ráadásul arra is emlékeztettek egy tüzérségi gyakorlattal, hogy rakéták bevetése nélkül is beláthatatlan pusztítást tudnának okozni. A dilemma persze most pont az, hogy ez a veszély ugyanúgy fennáll akkor is, ha hagyják, hogy Észak-Korea elérjen az atomprogramja végére, és már az amerikai nyugati partot elérő atomrakétákon ülve próbálkozzon minden korábbinál durvább zsarolással. A status quo védelmében Rex Tillerson amerikai külügyminiszter kedden arról is beszélt, hogy minden olyan ország egy veszélyes rezsimet támogat, ami észak-koreai vendégmunkásokat alkalmaz, gazdasági vagy katonai segítséget nyújt Észak-Koreának, vagy pedig nem tartja be teljes mértékben az ENSZ BT határozatait. Ezt az álláspontot képviselheti majd erőteljesebben az amerikai diplomáciai az ENSZ BT szerdai ülésén is, de ahogy eddig, most is kérdés, hogy Kína hajlandó-e újabb lépéseket tenni. Észak-Korea Kínával folytatja kereskedelmi kapcsolatai 90 százalékát, az első negyedévben 37,4 százalékkal bővültek a kereskedelmi kapcsolatok 2016 hasonló időszakához képest. A kínai export 54,5 százalékra ért, míg az import 18,4 százalékra bővült. Kína elsősorban vasércet, cinket, és más ásványokat importál Észak-Koreából, valamint tengeri herkentyűket és ruhákat hoz be. Peking sem örül a szomszédjában végrehajtott atomkísérleteknek, és ezt már jeleztek is a phenjani vezetésnek, és az észak-koreai szénexport tényleg mérhető korlátozása mellett több korábban nem látott jele is volt már a kínai–észak-koreai mosolyszünetnek. Ennek ellenére azonban a Dél-Koreába telepített amerikai rakétavédelmi rendszert az Egyesült Államok geopolitikai térnyerésének tekintő Kína alapvetően a stabilitás megőrzésében érdekelt: Miután Trump és Tillerson is elismerte, hogy Kína tett lépéseket Észak-Korea megregulázása felé, a múlt héten nagyon úgy tűnt, hogy az amerikaiak Pekingnek is üzentek: ha nem sikerül érdemben segíteniük, akkor a pozitív kezdés ellenére konfrontatívabb időszak következhet a kétoldalú kapcsolatokban. Az Egyesült Államok apró lépésekben, például egy Tajvannal aláírt fegyvereladással vagy kínai bankra kivetett szankciókkaljelezte álláspontját, de ennél is jobban irritálhatta őket, amikor a Dél-kínai-tengeren az egyik mesterséges szigetük közelébe küldtek egy amerikai rombolót. A washingtoni székhelyű C4ADSelemzése szerintnéhány kulcsfontosságú kínai cég megszorongatásával rögtön nehezebben tudná megkerülni a szankciókat a phenjani rezsim, a külföldi kereskedelmi kapcsolatainak nagy része ugyanis ezeken fut keresztül. Szerintük a cégek közül sokan összekötődnek, ezért dominószerűen bénulhatna meg az ellátórendszerük. Egy ilyen lépés ugyanakkor már nyílt konfrontációt jelentene az Egyesült Államok és Kína között. Az biztos, hogy kevés olyan ország van a világon, ami egyszerre lenne ennyire fontos az Egyesült Államoknak, Kínának és még Oroszországnak is. Moszkva Kínához hasonlóan ellenzi, hogy az Egyesült Államok egyoldalúan lépjen, és az USA dél-koreai rakétavédelmének sem örül. Az elmúlt időszakban már volt szimbolikus jele a kapcsolatok szélesítésének, Oroszország is exportál 36 ezer tonna nyersolajat, Vlagyivosztokban pedig több ezer északi vendégmunkás dolgozik, Moszkva emellett befektet az északi energiaszektorba. A USA Today június elejénarról számolt be, hogy Oroszország 73 százalékkal bővítette a kereskedelmét Észak-Koreával az év első két hónapjában – ez persze így sem jelent túl sokat, de azért a trend jelzésértékű volt. A tárgyalások nem hoztak eredményt Mun Dzsein dél-koreai elnök a pénteki washingtoni beszédében is kiállt amellett, hogy maximális büntetőintézkedések mellett párbeszédben kell keresni a megoldást Észak-Korea esetében, és a dél-koreaiak úgy vették, hogy ezt hallgatólagosan Trump is tudomásul vette. Az egyre feszültebb helyzetben azonban nagy kérdés, hogy erre mekkora mozgástér marad, ráadásul mindkét oldal szkeptikus is lehet. Észak-Korea egyrészt többször is kihátrált már korábban engedményekért cserébe kialkudott egyezményekből, és folytatta az atom- és rakétaprogramját, míg a másik oldalról Trump tett keresztbe a Barack Obama által tető alá hozott iráni atomegyezménynek és a kubai nyitásnak, ami jelzi, hogy egy elnök álláspontja nem feltétlenül jelent örök időkre változást az amerikai stratégiában. Az északiak állítólag a háttérben is elég eltökéltnek mutatkoztak. Egy amerikai, japán, kínai és dél-koreai delegáció találkozott a skandináv országokban észak-koreai tisztviselőkkel májusban, hogy feltérképezzék a 2009-ben összeomlott hatoldalú tárgyalások újrakezdésének lehetőségét. Ezen az északiak világossá tették, hogy Phenjan nem enged, szerintük először el kell fogadnia a nemzetközi közösségnek, hogy atomhatalom válik belőlük, és csak utána hajlandóak bármilyen érdemi tárgyalásra. Csoma Mózes viszont hozzátette, hogy a két Korea viszonylatában voltak kísérletek a fagyos viszony javítására az elmúlt hetekben. Az északi válogatott elment a Dél-Koreában tartott taekwondo-vb-re, és az is felmerült, hogy a két részre szakadt szervezeteket egyesítenék. A 2018-as olimpia esetében is felajánlotta Dél-Korea, hogy Phenjan esetleg vállaljon szerepet, de ezt Észak-Korea elutasította. A rakétavédelem fejlesztésre szorul Morell közben arról beszélt, hogy az Egyesült Államok nemcsak a közvetlen fenyegetés, hanem a rakétavédelmi rendszerük állapota miatt is aggódhat. Mert mi történik, ha Észak-Korea esetleg rakétával próbálna támadni az USA nyugati partjára? A globális műholdas megfigyelő rendszer azonnal észlelheti a hibát, és elfogó rakétákkal (interceptor)védekezhet. Az elhárító rakétákat már telepítették, és épp az alaszkaiFort Greelybőlindítanák őket, mert 2002 óta itt van aGround-based Midcourse Defense (GMD)rendszer indítóállása. A hidegháborús para már elmúlt, de az új rakétavédelmi rendszerrel nem is a szovjet nukleáris fenyegetést akarnák gyengíteni. A GMD-t kifejezetten az Iránból és Észak-Koreából érkező robbanfejek ellen tervezték. És nem a károkozás enyhítése a célja, hanem hogy semmisítsen meg minden egyes beérkező interkontinentális rakétát. A rakétavédelmi technológia az elmúlt években óriási fejlődésen ment keresztül,nem kis részben Izrael erőfeszítéseinek köszönhetően, amiket az Egyesült Államok bőkezűen támogatott. Viszont a kritikusok szerint az amerikai rakétavédelmi rendszer nem tudja ellátni a feladatát. Az eddig elvégzett tesztek felemás eredményeket hoztak, és még az amerikai katonai parancsnokság is elismeri, hogy a rendszer nem tud teljes körű védelmet nyújtani, és akár túlterheléshez is vezethet, ha egyszerre sok ICBM-mel kéne elboldogulnia. A GMD fejlesztése megoldható és szükséges, de az évi egymilliárd dolláros fenntartási költséget Washingtonnak is jóvá kell hagynia. A szakértők szerint a GMD legnagyobb problémája az alulfinanszírozottság; ha többet költenének tesztekre és a rakéták fejlesztésére, sokkal jobb eredményeket érhetnének el. Viszont most túl kevés elfogó rakéta áll rendszerben, és a meglévők sem nyújthatnak teljes védelmet egy masszív rakétatámadással szemben. Póker helyett sakk A héten már kirajzolódhat, hogy milyen irányban képzeli el az új helyzet kezelését a Trump-kormányzat, és mik derülnek ki a múlt héten már belengetett új opciókról, amiket kidolgoztak. Mindenesetre John Nilsson-Wright, a Chatham House kutatójaa BBC-nek azt mondta, hogy Trumpnak valószínűleg az eddigi pókerről át kellene váltania sakkra a továbbiakban. Borítókép: a Hvaszong-14 fellövése. Fotó: Kcna / Reuters. A terepszemle közben nekihajtottak egy fának. Dél-Korea felajánlására pedig nem is reagáltak. A volt diplomata azt is közölte, miről tárgyalna Phenjan Washingtonnal. Teljesen nyoma veszett a 2700 oldalas anyagnak. A volt ügyvédje szerint inkább a fiát vezényelte volna börtönbe, mint a lányát. Arra kérik, hogy tanúskodjon az apja ellen. Kövesse az Indexet Facebookon is!


Zelenskyj vyzýva EÚ: Chce, aby pokraovala v tlaku na hlavný zdroj príjmov Ruska

Ukrajinský prezident Volodymyr Zelenskyj v piatok vyzval Európsku úniu, aby pokraovala v tlaku na ruský energetický sektor. Informovala o tom agentúra AFP, ktorá dodala, e Zelenskyj priiel s touto výzvou de po prijatí ôsmeho balíka sankcií EÚ uvalených na Rusko od jeho invázie na Ukrajinu. "Musíme pokraova v tomto smere,teda vyvíja tlak na ruský energetický sektor, na tento hlavný zdroj príjmov agresorského tátu," povedal v prejave k úastníkom stretnutia európskych lídrov v Prahe. Zelenskyj sa v príhovore poakoval EÚ za nový balík sankcií, ktorý Rusku prináa nové obchodné obmedzenia. Roziruje sa ním aj zoznam osôb, ktorých sa týka zmrazenie majetku a zákaz cestovania do EÚ. Ukrajinský prezident vo svojom príhovore súasne zopakoval výzvy na "demilitarizáciu" Záporoskej atómovej elektrárne (ZAES) na juhu Ukrajiny. Putin oslavuje jubileum: Obdral nevedné dary a mnohé blahoelania Putin oslavuje jubileum: Obdral nevedné dary a mnohé blahoelania Ide o najväiu jadrovú elektráre v Európe nachádzajúcu sa momentálne na území, o ktorom Moskva tvrdí, e ho anektovala. Ruský prezident Vladimir Putin navye v stredu podpísal výnos, ktorým prikázal vytvorenie tátnej spolonosti na riadenie ZAES. Zelenskyj vo svojom príhovore zdôraznil, e Ukrajina iada nielen odsun ruskej vojenskej techniky z objektu, ale aj stiahnutie vetkých vojakov zo závodu. Uviedol, e v súasnosti sa v objekte ZAES nachádza pribline 500 Rusov.Ukrajinský prezident zdôraznil, e elektráre je pre Ukrajinu nevyhnutná pre to, aby mala dostatok elektrickej energie na vývoz. Európska komisia vo tvrtok uviedla, e nové sankcie sú reakciou na eskaláciu prebiehajúcej vojny Ruska s Ukrajinou vrátane anexie ukrajinského územia prostredníctvom fiktívnych referend, mobilizácie alích jednotiek a vyhráania sa pouitím jadrových zbraní.


Orbán Viktor: A választás az emberekről szól, a baloldalt csak a hatalom érdekelte

Azonnali brüsszeli intézkedésekre van szükség a magas energiaárak miatt - jelentette ki Orbán Viktor miniszterelnök szerdai nemzetközi sajtótájékoztatóján. A kormányfő beszámolt arról, hogy erre vonatkozóan már tett javaslatot Magyarország. Azt javasoltuk, hogy amíg a háború tart, és amiatt magasabbak az energiaárak, az árak emelkedését eredményező adminisztratív előírást fel kell függeszteni, "mindegy, hogy milyen okból vezettük be azokat". Ide sorolta a fosszilis energiahordozók adóztatásának bonyolult szabályai mellett azt az előírást, ami a villamos energia árát összekapcsolja a gáz árával. Ugyancsak fel kell függeszteni a bioüzemanyag-adalék üzemanyagokba keverésére vonatkozó előírást. Orbán Viktor úgy értékelt: súlyos gazdasági válság van kibontakozóban, aminek számos oka van, de a legfontosabb ezek közül az Oroszországra kivetett szankciórendszer. "Ennek meg fogjuk fizetni az árát" - fogalmazott. A mostani sajtótájékoztató politikai alapszabályt tör meg, mert általában a vesztesek szoktak sajtótájékoztatót tartani – kezdte szerdai nemzetközi sajtótájékoztatóját a miniszterelnök. Az Orbán Viktor által vezetett pártszövetség a hétvégén újabb kétharmados választási győzelmet aratott, és a kormányfő úgy érzi, hogy az a helyes, ha rendelkezésre áll a sajtó munkatársai számára. Orbán Viktor megköszönte a választóknak a kitüntető bizalmat. Elmondta, minden idők legjobb választási eredményét érte el a Fidesz, amely történelmi sikernek is tekinthető, mandátumban ez a parlamenti helyek több mint kétharmadát jelenti. Három tényező A kormányfő szerint három tényezőnek köszönhető a győzelem, az első, hogy a magyarok békét akarnak és arra szavaztak, aki nagyobb garanciát jelent ebből a szempontból. Emlékeztetett, a békemissziót már a háború előtt megkezdte a kormány február elején, amikor a miniszterelnök Moszkvába utazott tárgyalni. Évértékelője után most is hangsúlyozta, hogy hazánknak háború esetén ragaszkodnia kell a békéhez. Magyarország egy sikeres ország, Európa két legsikeresebb országát ma úgy hívják, hogy Lengyelország és Magyarország – szögezte le a miniszterelnök a választási győzelem második okaként. – Magas gazdasági növekedés, alacsony munkanélküliség és számos családtámogatás jellemzi ezt a két országot, valamint a legnagyobb adócsökkentés is ezekben az országokban van – sorolta. Harmadik körülményként említette Orbán Viktor a baloldal kudarca kapcsán, hogy a baloldal elvtelenül, csak a hatalomért állt össze, ezért magában csak „hatalomért koalíciónak" nevezte őket. Mint mondta, ez tiszteletlenség a választókkal szemben. Nem érdekelte őket a múlt, a programok, az eszmék, csak az érdekelte őket, hogy hogyan lehet megnyerni a választást, ami a választók szempontjából csak lenézésnek, tiszteletlenségnek értékelhető – fogalmazott. A választás az emberekről szól, aki ezt elfelejti és csak a hideg számítás és sértegetés a programja, nem lehet más a vége, csak bukás – véli Orbán Viktor. Szerinte a Fidesz ezzel szemben a szív és szenvedély programját képviselte. Emlékeztetett, hogy a legsúlyosabb lenézése a választóknak az volt, amikor el is ismerték, hogy a hatalomért még az is megengedhető, hogy a fasiszták és kommunisták is beálljanak mögéjük. – A választásokon győztes pártoknak a víziója változatlan, abban hiszünk, hogy egész Európában reneszánsza lesz világértelmezésüknek – jelentette ki. „Ez a mi világértelmezésünk" Orbán Viktor elmondta, hogy megerősítjük a szövetségeinket. – Továbbra is tagjai szeretnénk lenni az Európai Uniónak, és részt vettünk a jövőjéről szóló vitában – emelte ki. Hozzátette: megerősítjük a NATO-tagságunkat és tagjai vagyunk és jóval erősebb hadsereget kell építenünk, ezzel a szövetségeseink is nyernek. A miniszterelnök kiemelte, hogy az első a helyen a béke áll, és minden befolyásunkat azért vetjük latba, hogy tűzszünet legyen. – Ezután egy európai békekonferenciának kell következnie – jelentette ki. A kormány második legfontosabb célja a családok védelme. – Kibontakozóban van egy gazdasági válság Európában, az Oroszországra kivetett szankciórendszernek pedig meg fogjuk fizeti az árát. Tettünk javaslatot a magas energiaárak mérséklésére – fogalmazott a miniszterelnök. Mint mondta, brüsszeli intézkedésre van szükség, az adminisztratív előírásokat pedig fel kell függeszteni: ilyen az ETS-rendszer, ami egy speciális bonyolult megadóztatása a fosszilis energiáknak. Fel kell függeszteni azt a szabályozást, ami a villamos energia árát összekapcsolja a gáz árával. – Nyilván aki ismeri a területet, tudja miről van szó – mondta Orbán Viktor, aki a harmadik lépésnek azt látja, hogy föl kell függeszteni azt az előírást is, hogy kötelező bio-üzemanyagot bekeverni az üzemanyagba, mert ez növeli az üzemanyag árát. Orbán Viktor elmondta, hogy beszélt Donald Trump volt amerikai elnökkel, és Vlagyimir Putyin orosz elnökkel is telefonon. Utalt arra, hogy határvilág vagyunk, van 1956-os tapasztalatunk, a megszállás pedig nem ritka dolog nálunk, lehet, hogy megelőzzük a lengyeleket a hosszú megszállások tekintetében, ezért azt javasolta Putyinnak, hogy azonnal hirdessen tűzszünetet és jöjjenek Budapestre az ukrán elnökkel, a francia elnökkel és a német kancellárral tárgyalni. "Biztosan többeket foglalkoztatta az a kérdés, hogy miért hajlíthatatlan a béke képviseletében a magyar kormány – mondta Orbán Viktor, hozzátéve, hogy 200 ezer határon túli magyarért is felelőssége van a kormánynak, ehhez pedig béke és tűzszünet kell. Ezt meg kell várni Egy újságírói kérdésre válaszolva a kormányfő azt mondta, meg kell várni a francia választást, ami az európai erőviszonyok szempontjából nagyon fontos, utána kell leülni néhány országgal, akikkel korábban már megkezdték a kapcsolat kiépítését. Orbán Viktor arra a felvetésre, hogy kevesen gratuláltak neki, elmondta, aki fontos volt számára, az mind gratulált. A keleti irányba haladással kapcsolatban a kormányfő elmondta, a keleti országokból is sokan gratuláltak, mint mondta „megvannak nekünk a barátaink". A kormányfő nevetségesnek tartja, hogy egy uniós és NATO tagországot el lehetne szigetelni. A miniszterelnök az Origo kérdésére elmondta, a választók összetétele nem az ő asztala, hanem az elemzők terepe, ő két dologban hisz, az egyik, hogy a választás szenvedély kérdése, a másik, hogy az igazsághoz mi a viszonya az embernek. Mi mindig el szoktuk mondani a választóknak az igazat és a fennálló dilemmákat, ez pedig segít, jobban, mint bármilyen elemzés - mondta. Azzal kapcsolatban, hogy a baloldal a kormányzati családtámogatások, vagy épp a rezsicsökkentés létjogosultságát megkérdőjelezte, Orbán Viktor idézte az Aranycsapat tagját, Buzánszky Jenőt: a győztes azt mond, amit akar, a vesztes mondhat, amit akar. Ez nem nehézség Nem okoz nehézséget rubelben fizetni a magyaroknak, ha Oroszország ezt kéri, így teszünk – reagált egy újabb kérdésre a kormányfő. Orbán Viktor a Reuters kérdésére arról is beszélt, hogy 2008-ban eldőlt, hogy a grúzokat és ukránokat nem akarja felvenni a NATO. Ekkor értette meg, hogy hosszú ideig ezek az erőviszonyok lesznek Európában és vette fel a kapcsolatot az orosz elnökkel, tudván, hogy ki kell alakítani az erőviszonyoknak megfelelő kapcsolatot az oroszokkal. Nem tudja megítélni, miként alakulnak a dolgok a háború után, ha eljön az ideje, új politikát alakítunk majd ki Oroszországgal – fejtette ki Orbán Viktor. – Egyelőre nem lehet megjósolni, hogy milyen helyzet áll majd fenn a háború után – tette hozzá. A baloldal Magyarország legnagyobb választási csalásával próbálkozott A baloldal sms-kampányával kapcsolatban a kormányfő úgy fogalmazott, hogy Magyarország legnagyobb választási csalása volt az, amit a Bajnai Gordonhoz köthető DatAdat segítségével végrehajtottak. Orbán Viktor hangsúlyozta, hogy az ember adatait, ha azokat nem adott meg másoknak, akkor azokat nem lehet használni. – Nem lehet a magyar választók adatait kivinni külföldre és nem lehet kampánycélra használni – jelentette ki Orbán. Szerinte ezt ki kell vizsgálni. Paks II. késéssel, de megépülhet Ahol nem sért magyar létérdeket, ott elfogadjuk mások álláspontját – hangsúlyozta Orbán Viktor. Hozzátette, hogy a nukleáris energia köre nem szerepel semmilyen javaslatban, ezért szerinte a Paks II. beruházás folytatódhat. Orbán Viktor kijelentette: ennek geopolitikai jelentősége is van, mert ha nem lettek volna támadások, akkor 2023-ban már üzemelne, és könnyedén fogadtuk volna ezt az energiaválságot. Reményét fejezte ki ugyanakkor, hogy ha megépül, akkor sokkal nagyobb biztonságban lesz Magyarország az energia szempontjából. Az orosz-ukrán konfliktussal kapcsolatban kifejtette, hogy a háború egy agresszió, a civileket meg kell védeni, az atrocitásokat pedig ki kell vizsgálni. Vesztettem választást eleget, 16 évet voltam ellenzékben, így megértem, hogy nehéz ilyenkor mit kezdeni a vereséggel – fogalmazott a baloldal reakciójáról. Kívánja, hogy az ellenzék kiértékelje az eredményeket, mert a parlamentben is szükség van a másik oldal hangjaira és álláspontjaira. – Mindannyiunk érdeke lenne, ha magas színvonalú, okos, értelmes viták lennének a magyar politikában a jövőben – mondta. Orbán Viktor elmondta, vannak lépések, amiket a politikusok lehet, hogy jó húzásnak gondolnak, de a választók részéről tiszteletlenségnek számít. – Ennek előbb vagy utóbb meg kell fizetniük az árát – tette hozzá. Az oroszokkal szemben állunk egymással jelenleg, ahogyan ezt Putyin is leszögezte a miniszterelnökkel folytatott telefonbeszélgetésében. Orbán Viktor elmondta, ők is tudják, hogy felépítettek egy jó kapcsolati rendszert, ami épp most törik szét. – Lehet, hogy a nyugati nyomás olyan erejű lesz, hogy ebből nem marad semmi és ezzel mindkét fél tisztában van – árulta el. A kormányfő szerint egyetlen dolog biztos, hogy Oroszország lesz, és Magyarország is lesz, ezzel kell együtt élni, eziránt a helyzet iránt van felelősségünk. Amíg lehet, védik a magyar családokat Az ember nem vár elismerést, bár jól esne – jegyezte meg Orbán Viktor és emlékeztetett, a választási időszakban, 2021 októbere után csökkent a költségvetési hiány, mert úgy látták, hogy Magyarország költségvetése ezt követeli meg, továbbá az államadósságot is csökkentették. – Ez nagyon ritka egy választások előtt álló kormánynál – hívta fel a figyelmet. – Felelős kormány vagyunk, amely az ország pénzügyi stabilitását rendkívül fontosnak tartja – szögezte le, hozzátéve: mindent meg fog tenni azért, hogy ameddig csak lehet, megvédje a negatív gazdasági hatásoktól a magyar családokat. Orbán Viktor kiemelte, hogy európai uniós kérdésekben a legfontosabb dolog, hogy Magyarország szövetségét meg kell erősíteni Lengyelországgal. Hangsúlyozta, hogy a lengyelekkel kölcsönös védelmi szövetségben vagyunk, ami egy stratégiai kérdés akkor is, ha külpolitikai kérdésekben eltérnek egymástól az álláspontjaink, mert az unión belüli önvédelem kérdése a legfontosabb. A kormányfő az uniós újjáépítési alapból kapott pénzekről kifejtette, hogy azokat vissza lehet venni, ha valaki szabálytalanul költi el az összeget, de mi még semmit nem kaptunk. Utalt az EU levelére is, amiben szerinte bármi is van, Magyarország nem fog fegyvereket szállítani Ukrajnába, illetve sem a gázzal kapcsolatban, sem a genderügyben nem fogunk engedni. Egyéb kérdésekben pedig szerinte már megállapodtak. Innen kell nézni a világot A lengyel kormánypárt elnökének háborúval kapcsolatos számonkérésével kapcsolatban kifejtette, hogy a magyar morális álláspont a korrektség: bennünket az elmúlt 12 évben nem csaptak be az oroszok és mi sem őket. – A háborús bűnösség ügyében pedig vizsgálatokat szeretnénk – hangsúlyozta. Kijelentette: A Hágai Bíróság joghatóságát Oroszország és az Egyesült Államok nem ismerte el. A Városliget-projekt felfüggesztett elemeivel kapcsolatban a miniszterelnök elmondta, úgy alkották meg a terveket, hogy bármikor folytathatók legyenek. Egy újságíró arról kérdezte, mi történik, ha összeomlik Ukrajna, segítünk-e fegyveresen megvédeni az ott élő magyarokat. Orbán Viktor elmondta, NATO döntés nélkül nem lépünk semmit a háború ügyében. Aki el akar menni Magyarországról, annak a miniszterelnök azt üzeni, hogy innen csak rosszabb helyre lehet menni. Orbán Viktor felidézte, hogy amikor 16 évig ellenzékben volt, ő is maradt, mindegy, ki volt a miniszterelnök. Felelősség Szerinte mindenkinek van a nemzeti újraegyesítésben, a népszavazás témáját egy nemzetegyesítő kérdésnek tekintette, hiszen mint mondta, többen szavaztak nem-mel, mint ahányan támogatták a Fidesz-KDNP listáját. – Meg kell próbálni a kétharmados többségnél nagyobb összefogást megvalósítani – fejezte ki reményét a kormányfő. Ahogy fogalmazott, kellene hazánkban a békés egyet nem értés kultúrája, de a magyarok vehemens nép, így ez egyelőre nem valósult meg. – Jó lenne, ha egyszer majd olyan választásra is készülhetnének, amely nem sorsdöntő, csak egy sima választás – fogalmazott. Ehhez lehet, hogy kell még nyerni pár választást, de szerinte el fogunk jutni ide. Fő cél a stabilitás megőrzése Az új kormányzat főbb célkitűzései között szerepel a pénzügyi stabilitás megőrzése, valamint, hogy a magyar gazdasági növekedés meghaladja az Európai Unió átlagát – mondta a kormányfő a kormány jövőbeli, főbb prioritásai kapcsán. Vagyis folytatódik az a politika a jövőben, amire az emberek április 3-án leadták a voksukat. – Ha valaki átveri a választókat, azt nem felejtik el, amíg élnek, az emberek döntése mellett ezért ki kell tartani – fogalmazott. Arra a kérdésre, hogy hisz-e a nemzetállam reneszánszában Ukrajnával kapcsolatban, Orbán Viktor kijelentette: Ukrajna létezik. Szerinte természetes az, hogy az ukránok védik a hazájukat és keményen harcolnak. Őt nem lepte meg, hogy az ukrán ellenállás relatíve sikeres, hiszen mindig azt gondolta, hogy az ukránok jó katonák. Az ott maradt 50 ezer magyarral kapcsolatban kifejtette, hogy a magyarokat korábban sokat bántották Ukrajnában, ami beárnyékolta a magyar-ukrán viszonyt, de egy intelligens keresztény ország ezzel nem hozakodik elő egy ilyen helyzetben. Orbán Viktor szerint ennek nem most van itt az ideje. Szerinte a háború előtti bánásmód és a háború sok magyart „áttol" hozzánk, de ez nagy veszteség Ukrajnának, Magyarországnak és a világnak is. Jakab Péter azon kijelentésével kapcsolatban, hogy a gazdasági nehézségek miatt adott időben átvenné a kormányzást, Orbán Viktor kijelentette: az jutott eszébe, jó, hogy a humor része a magyar politikának. Fenntartanák a benzinárstopot A benzinárstoppal kapcsolatban azt mondta, az árkorlátozó intézkedéseket fenntartják addig az időpontig, amíg meghatározták, de tovább is szeretnék fenntartani, erről már tárgyalnak a MOL-lal és a kereskedőkkel is. Orbán Viktor hangsúlyozta, hogy addig szeretné fenntartani az árstopot, amíg az infláció ilyen magas lesz. A miniszterelnök hozzátette, hogy a rezsicsökkentést is szeretné fenntartani, ez a gazdaság növekedésének mértékétől függ, hogy tartható lesz-e. Szijjártó Péter külügyminiszter marad, ha szeretne, a kormányfő szeretné, ha így lenne a következő kormányban is. A külügyminisztériumot ért informatikai támadással kapcsolatban elmondta, hogy az összes minisztérium informatikai rendszere folyamatos támadás alatt áll, de kegyelmet nem kér senkitől, aki megtámad bennünket, annak nem panaszkodik, hanem megvédi a saját területünket. Azzal kapcsolatban, hogy a jogállamisági eljárás elindítása politikai motivációból történt-e, elmondta, legyünk óvatosak, meg kell várni az eljárás indoklását. Ugyanakkor megjegyezte, a brüsszeli döntések nagy része sokszor politikailag motivált az európai baloldal részéről, segítve a magyarországi elvtársaikat. A sopánkodás azonban nem a miniszterelnök kenyere, meg kell magunkat erősíteni, „nem leszünk jámbor lúzerek" – fogalmazott. Nem lesz gyors kormányalakítás A kormány minden olyan választás után is jelentős átalakításokon esett át, melyeket a Fidesz-KDNP nyert meg. Orbán Viktor elmondta, hogy mérlegelni kell azt, milyen nagyobb kérdések várnak ránk, milyen kormányzati szerkezetre, hol, és milyen emberekre van szükség. – Éppen ezért nem lesz gyors a kormányalakítás, május végénél hamarabb nem fog tudni lezárulni – mondta. Az orosz diplomaták kiutasítását nem tartja okos dolognak, ha lesz rá ok, akkor lépnek, megvédve érdekeinket. – Politikai kampány részeként azonban nem utasítunk ki senkit – szögezte le. Elmondta, nem akarja minősíteni a baloldal vereségét, de a politikában vannak betartandó törvények, az emberek tudják, hogy ki a valódi főnök, ha megsértik őket, annak következményei vannak. Az ukrán elnökre vonatkozó kérdésre azt mondta: Zelenszkij ukrán elnök rossz szokása, hogy meg akarja mondani mindenkinek, hogy mit csináljon, erről azonban jobb, ha leszokik az ember. Az, hogyha valaki segít és megmondják, hogy ne így segíts, hanem máshogy, ez nem vezet jóra – fejtette ki a kormányfő. Amit vállaltunk, azt meg kell csinálni, a pedagógusok 10-10 százalékos béremelése a következő három évben meg fog valósulni, ezt biztosan ígéri a kormányfő. Szerinte a tanároknak igazul van abban, hogy keveslik ezt, de ennél többet nem tud mondani, mert minden béremelés a gazdaság teljesítőképességétől függ.


Na demontá jadrových ponoriek nie sú peniaze

V hlbinách svetových oceánov síce ete íha znaný poet ruských jadrových ponoriek, ale od konca studenej vojny u a také zrejmé nie je, na koho tie ponorky vlastne íhajú. Zmena celkovej politickej situácie vo svet, ku ktorej sa pridruil nedostatok financií, vak viedla k tomu, e v ostatných rokoch boli z aktívnej sluby vyradené desiatky ruských ponoriek s jadrovým pohonom. Tie by sa mali odborne "rozobra", priom by mal by z nich odstránený jadrový reaktor a vetky rádioaktívne asti. Poda ruskej tlaovej agentúry Ria Novosti, ktorá sa odvoláva na bliie neoznaený zdroj z ruského ministerstva pre jadrovú energiu, aká na takúto demontá okolo 126 vyradených jadrových ponoriek. Dôvod tohto akania je jednoduchý - na náronú demontá niet peazí. "Ministerstvo hadá prostriedky v zahranií. Je v záujme Západu chráni moria pred rádioaktívnym zamorením", povedal nemenovaný zdroj. Hovorca spomenutého ministerstva Nikolaj ingarev povedal francúzskej tlaovej agentúre AFP, e dve tretiny na demontá akajúcich ponoriek patria do Severnej flotily, zvyok do pacifickej flotily námorných síl Ruskej federácie. ingarev tie povedal, e vlani boli jadrové reaktory odstránené len z 18 ponoriek, ale len menej ako desa ponoriek sa podarilo úplne rozobra.SkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamouSkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamou Valerij Lebedev, ktorý je námestníkom ministra pre jadrovú energiu, sa zase vyjadril, e ruská vláda vylenila tohto roku na demotná jadrových ponoriek prostriedky vo výke len 70 miliónov dolárov. To je vemi málo, pretoe na uskutonenie celého programu demontáe ponoriek treba a 3,8 miliardy dolárov. Najdôleitejie správy z východu Slovenska ítajte naKorzar.sme.sk.


Kilian: obecne ceny energii powinny utrzymać się do 2020 r.

Prezes Polskiej Grupy Energetycznej Krzysztof Kilian ocenił, że do 2020 r. ceny energii elektrycznej powinny oscylować wokół obecnych. PGE przedstawiła w środę wyniki kwartalne, zgodnie z którymi w Polsce notuje się spadek cen i popytu na energię. Zgodnie z przedstawionymi wynikami, skonsolidowane przychody PGE ze sprzedaży w pierwszym kwartale 2013 r. wyniosły 7,8 mld zł, w porównaniu do 7,9 mld w pierwszym kwartale rok wcześniej. Natomiast zysk EBITDA spadł z 2,7 mld zł do 2,3 mld zł. Według PGE wpływ na ten 15-proc. spadek zysku miały niższe ceny energii elektrycznej oraz koszty nabycia na rynku uprawnień do emisji CO2. Częściowo zostały one jednak zneutralizowane przez przychody z tytułu przedterminowego rozwiązania umów długoterminowych sprzedaży mocy i energii elektrycznej - podała spółka. Komentując na konferencji prasowej wyniki Kilian podkreślił, że niższy, niż spodziewany wzrost PKB w pierwszym kwartale br. - 0,4 proc. - odbił się negatywnie na wynikach sektora elektro-energetycznego i nie wystarcza do utrzymania stabilnego poziomu konsumpcji. W pierwszym kwartale 2013 r. krajowe zużycie energii elektrycznej spadło bowiem o 1,8 proc. rok do roku, a jej produkcja spadła o 0,5 proc. Kilian zaznaczył, że spółka jest dobrze przygotowana na takie warunki rynkowe, m.in. różnymi sposobami stale zmniejsza koszty. Kilian zauważył, że do 2020 r. w polityce klimatycznej UE nie przewiduje się na razie żadnych zmian, a to oznacza, że ceny energii powinny oscylować wokół obecnych. Podkreślił jednak, że w zeszłym roku wydawało się, iż spadek poniżej 190 zł za MWh był niemożliwy, tymczasem okazało się, że cena spadła znacznie niżej. W samej grupie PGE w pierwszym kwartale spadek produkcji energii ze źródeł konwencjonalnych wyniósł 5,5 proc., o 7 proc. natomiast wzrosła produkcja ze źródeł odnawialnych (OZE), głównie z powodu przejęcia nowych farm wiatrowych. Udział w rynku detalicznym PGE wzrósł w tym samym czasie o 5 proc., a średnia hurtowa cena sprzedaży 1 MWh wyniosła w pierwszym kwartale 182 zł wobec 203 zł przed rokiem. Wiceprezes ds. finansowych PGE Wojciech Ostrowski dodał, że na giełdzie energii spadki cen kontraktów zatrzymały się na poziomie 168 zł za MWh i nie widać tendencji wzrostowych. Jego zdaniem, w ciągu najbliższego roku cena energii elektrycznej będzie stabilna. "Nie przewidujemy większych wzrostów" - podkreślił. Ostrowski mówił też, że w pierwszym kwartale spółka musiała momentami ograniczać produkcję w elektrowniach na węgiel kamienny, ponieważ ceny poza szczytem, np. w nocy nie pokrywały nawet kosztów. Podkreślił też, że z powodu wygaśnięcia systemu wsparcia dla kogeneracji opartej na gazie, grupa ograniczyła produkcję energii tą metodą, za wyjątkiem elektrociepłowni w Gorzowie Wlkp., która korzysta z tańszego gazu z lokalnych złóż. Spadło również zużycie biomasy, współspalanej z węglem. Z powodu bardzo niskich cen świadectw pochodzenia energii - i wysokich cen biomasy - taniej było spalać sam węgiel brunatny, bez dodatku biomasy - wyjaśnił Ostrowski. Kilian ocenił też, że prawdopodobnie w tym roku nie zakończą się jeszcze rozmowy nt. wsparcia rządu dla budowy elektrowni jądrowych. Zaznaczył, że projekt jądrowy jest tak poważną inwestycją, że w pewnych miejscach nie "domyka" się finansowo i w tych miejscach państwo będzie musiało udzielić wsparcia. Kilian przypomniał też, że obok wsparcia chodzi też o zmiany licznych przepisów, np. o rachunkowości, które w dzisiejszym brzmieniu uniemożliwiają rozliczenie takiej inwestycji. "Odliczenie VAT jest niemożliwe, gdy nie ma przychodu, a przychodu nie ma, bo elektrownia jest w budowie" - wskazał, dodając, że takich przypadków jest więcej, trzeba je znaleźć i uporządkować. "Nie było od dawna w takich warunkach w jakich działamy, takich inwestycji, które tak daleko wybiegałyby poza horyzont lat pięciu, który zawierają często nasze przepisy podatkowe czy rachunkowe. Zatem podatki, amortyzacje, zwolnienia - cały szereg takich instrumentów jest niezbędnych i rozmowy na ten temat trwają, równolegle do trwających badań lokalizacyjnych i przetargu na inżyniera kontraktu" - mówił Kilian.


Javaslatok a klímaváltozás megelőzésére

Klímaváltozási sorozatunkban közzé teszünk olvasói véleményeket. Ezek tartalma nem feltétlenül tükrözi a szerkesztők véleményét. Célunk, hogy lehetőséget adjunk különböző vélemények megjelenésére. Várjuk Olvasóink véleményét a klima@icicom.hu címre, vagy a Klímaváltozás topikra. Nagy nyugtalanság tölt el, ha az Önök által vázolt kép és a gyermekeim élete jut eszembe.Én már szinte óhajtom, hogy az olajkészletek mihamarabb kifogyjanak, mert amíg az olaj ott van lenn a föld alatt, addig egy-két megszállotton és elkötelezetten kívül senkinek nem fontos, hogy mi a következménye ennek a folyamatnak. Az olajkitermelők minden literen beszedik hasznukat, a fogyasztó pedig ha drágábban is, de kényelméért továbbra is teletankolja az autóját. Az pedig, hogy a drágább olaj nem csak a tankolásnál okoz problémákat, hanem minden területen drágítja az életet, az a nagyközönséget nem környezetvédelmi szempontból fogja zavarni esetleg dühíteni. Az olajkészletek ott vannak és függetlenül attól, hogy 20-25 vagy 40-50 év alatt füstöljük el, ennek a származékai mindenképpen a légkörben fognak kikötni és teszik majd ott dolgukat.Az olajkutakat nem lehet ledugózni, bebetonozni. Azt az olajat ki fogják onnét szivattyúzni és ott fog kikötni a benzinkút tartályában majd a légkörben. Ilyen szempontból logikus óhaj, hogy az olajkészletek minél kisebbek legyenek már. Most még sajnos nem elég kicsik ahhoz, hogy amiatt komoly alternatívákon gondolkozzanak a döntéshozók.Brazíliában hogyan tudták megoldani a növényi származékokból készült üzemanyagok használatát? A környezettudatosság, vagy a szegénység volt a hajtóerő? Inkább a szegénység, hogy nem tudnak annyi olajat venni, amennyire szükségük lenne. (Igaz, ők meg irtják az erdőt a környezetbarát üzemanyag hajtotta gépekkel.)Kit és hogyan lehet érdekeltté tenni, hogy a bio-üzemanyagok elterjedjenek? Ne a szegénység legyen az ösztönző. A mezőgazdasági termelők örömmel vetnék bele magukat, hisz sokszor így is gond, hogy el tudják adni megtermelt terményeiket. Ezzel biztos felvevő piacot lehetne nekik teremteni. Feldolgozókról nehéz bármit mondani, még alig vannak. Ahhoz, hogy a feldolgozás (anyagilag) is hasznos cselekedetté váljék, a forgalmazókra kell hatással lenni. Mégpedig a döntéshozóknak kell hatással lenni rájuk törvényekkel, szabályozókkal. Alulról ezt nem lehet elindítani, illetve felépíteni. Ugyanakkor a döntéshozókat alulról jövő nyomással kellene ésszerűségre szorítani. Nem kívánván politikai területre tévedni, kiszámolta-e már valaki, mennyi üzemanyag elégetését igényelte eddig az amerikai felvonulás Irakban? Tankokat repülőgépekkel odaszállítani egy-két harckocsi per forduló hasznossággal, ekkora távolságra. Mindezt persze fenntartani, ellátni majd egyszer, remélhetőleg visszaszállítani. Normális emberi ésszel ez felfoghatatlan pazarlás.Egyéb energiatermelő szektorok? Szélerőművek: itt már úgy tűnik, van ösztönzés, haladnak is de lassan. Böhöm nagy vízierőművek egyéb súlyos károkat okoznak és okozhatnak. Szép ígéret a fúziós erőmű, de annak a prototípusát is csak 2030 körülire ígérik. Addig meg kell barátkozni az atomenergia további használatával.Olyan elképzelésről már olvastam, hogy tengerek alsó, hidegebb rétegeivel nyeletnék el a légkör szénioxidját. Légkörből kivonva, kompesszálva űrhajók 10-15 év múlva nem tudnának annyit kiszállítani a légkörön túlra, hogy az valamelyest is észlelhető legyen? Elég "sci-fi"-s gondolat, de annyi mindent kitaláltak már. Bajnok Tibor [origo] olvasó


Pożar w okupowanej przez Rosjan elektrowni atomowej. Wołodymyr Zełenski pokazał nagranie

Słup czarnego dymu pojawił się nad okupowaną przez Rosjan Zaporoską Elektrownią Jądrową w Enerhodarze. Został on prawdopodobnie wywołany przez rosyjskie wojsko — poinformowali ukraińscy urzędnicy cytowani przez tamtejsze media. Nagranie z pożaru pokazał na platformie X Wołodymyr Zełenski. Prezydent Ukrainy wezwał Międzynarodową Agencję Energii Atomowej (MAEA) do pociągnięcia Rosji do odpowiedzialności za prowokację. "Dopóki rosyjscy terroryści utrzymują kontrolę nad elektrownią jądrową, sytuacja nie jest i nie może być normalna" — napisał na platformie X. "Czekamy na reakcję świata, czekamy na reakcję MAEA" — dodał. — Siły rosyjskie podpaliły dużą liczbę opon samochodowych w chłodniach kominowych — powiedział z kolei Jewhen Jewtuszenko, szef administracji wojskowej w Nikopolu, powołując się na źródła po drugiej stronie rzeki w okupowanym Enerhodarze. — Być może jest to prowokacja lub próba wywołania paniki w okolicznych osadach — ocenił. Według Jewtuszenki poziom promieniowania w elektrowni jest normalny. W innym nagraniu prezydent Ukrainypowiedział, że Ukraina ma prawo przeprowadzić odwetowe ataki dalekiego zasięgu na wyrzutnie rakiet w Rosji i niszczyć związaną z nimi rosyjską infrastrukturę wojskową. — Rosyjski terror musi przegrać — dodał Zełenski. Trwa pełnoskalowa inwazja Rosji na Ukrainę. W ostatnich dniach jednak Ukraińcy odpowiedzieli atakiem na rosyjski obwód kurski. — Tysiące żołnierzy ukraińskich wkroczyły na terytorium Rosji w ramach operacji destabilizacyjnej —oświadczył w rozmowie z AFP wysoki rangą ukraiński urzędnik. Przedstawiciel ukraińskiej administracji podkreślił, że wojskowi przestrzegają prawa międzynarodowego oraz że nie ma planów aneksji rosyjskich terenów, które obecnie zajmują. — Inwazja na Rosję ma na celu pokazanie jej słabości — ocenił ukraiński urzędnik. Międzynarodowa Agencja Energii Atomowej (MAEA) oświadczyła w niedzielę wieczorem, że "nie ma oznak zagrożenia bezpieczeństwa nuklearnego" w Zaporoskiej Elektrowni Atomowej. w Enerhodarze na południu Ukrainy. W elektrowni znajdującej się pod rosyjską okupacją, wybuchł pożar. Na miejscu obecni są eksperci MAEA. W komunikacie opublikowanym na platformie X agencja poinformowała, że eksperci widzieli kłęby czarnego dymu unoszące się nad jedną z chłodni kominowych elektrowni oraz, że dyrekcja zakładu powiedziała im, że elektrownia została zaatakowana przez drony. Źródło: Ukraina Prawda, X


ISIS planuje atak nuklearny w Europie?

Powiązani z Daesh belgijscy terroryści najprawdopodobniej próbowali zdobyć materiały radioaktywne, by stworzyć"brudną bombę", która przy eksplozji doprowadza do radioaktywnego skażenia obszaru detonacji. Zdaniem eksperta Matthew Bunna z Uniwersytewtu Harvarda, zagrożenie atakiem nuklearnym jest jak najbardziej realne. Jeśli do niego dojdzie, zginą tysiące osób. Belgijska policja ustaliła, że jedna z osób zajmujących kierownicze stanowisko welektrowni jądrowejbyła obserwowana przez terrorystów zamieszanych w ataki, do których doszło 13 listopada w Paryżu. Podejrzani byli w posiadaniu nagrań, na których zarejestrowano m.in. jak śledzony mężczyzna wchodzi do domu. Przedstawiciel Belgijskiej Agencji Federalnej ds. Kontroli Atomowej w rozmowie z "The Times" przyznał, że sposób, w jaki inwigilowano pracownika elektrowni, wskazuje na to, że terroryści chcieli go porwać, by zdobyć materiał radioaktywny. Jak twierdzi Matthew Bunn, celemataku nuklearnegomoże stać się, już niebawem, jeden z krajów europejskich. Jego zdaniem terroryści użyją właśnie "brudnej bomby", którą stosunkowo łatwo skonstruować. Zdobycieradioaktywnych izotopów promieniotwórczych - głównego materiału do produkcji takiej bomby - także leży w ich możliwościach. Jeśli do zamachu dojdzie w zatłoczonym mieście, liczba ofiar może być ogromna. W swoim raporcie ekspert apeluje, by zaostrzyć środki bezpieczeństwa w państwach zagrożonych atakiem. Wywiad z byłym dowódcą Państwa Islamskiego


Irán zaviedol sankcie voi desiatkam Amerianov: Na zozname sú udia zo pikovej politiky

Irán v sobotu uvalil sankcie na 61 Amerianov vrátane bývalého ministra zahraniných vecí Mikea Pompea. Dôvodom je poda Teheránu ich podpora pre iránsku exilovú opozinú skupinu udoví mudáhidi (MEK). Uviedli to miestne médiá, na ktoré sa odvolala tlaová agentúra Reuters. Na iránskom sanknom zozname sa ocitol aj právny zástupca amerického exprezidenta Donalda Trumpa Rudy Giuliani i bývalý poradca Bieleho domu pre národnú bezpenos John Bolton. Sankcie zavedené voi desiatkam Amerianov v minulosti umonili iránskym úradom zhaba sankcionovaným osobám majetok, ktorým disponovali v Iráne. Ide vak skôr o symbolické opatrenie, vysvetuje Reuters. V januári Teherán zaviedol sankcie voi 51 Amerianom, v apríli pridal na sankný zoznam alích 24 amerických obanov. Pompeo, Giuliani a Bolton viackrát vyjadrili podporu skupine MEK a zúastnili sa aj na jej verejných podujatiach. Hrozivá predpove odborníka: Irán bude ma oskoro toko uránu, e by z neho mohol vyrobi TOTO! Hrozivá predpove odborníka: Irán bude ma oskoro toko uránu, e by z neho mohol vyrobi TOTO! Británia, ína, Francúzsko, Nemecko, Rusko a Spojené táty uzavreli s Iránom v roku 2015 jadrovú dohodu, ktorá zmiernila tvrdé ekonomické sankcie voi Teheránu výmenou za obmedzenie jeho nukleárnych aktivít. V roku 2018 vak od predmetnej dohody odstúpili USA na základe rozhodnutia vtedajieho prezidenta Trumpa. Jeho vláda obnovila sankcie voi Teheránu, ktorý následne postupne prestával plni svoje záväzky vyplývajúce z jadrovej dohody. Súasný americký prezident Joe Biden tvrdí, e je pripravený vráti sa k dohode, ak sa Irán vráti k dodriavaniu svojich záväzkov.


Titkos drónok repkedtek az atomerőmű felett

Rejtély övezi a francia atomerőművek felett az elmúlt hónapban, de különösen a múlt hétvégén észlelt drónokat. A kormány szerint a nukleáris létesítmények biztonságát nem fenyegetik a kereskedelmi forgalomban kapható pilóta nélküli repülőgépek. Október 5. óta 13 francia atomerőmű felett észleltek drónokat, legutóbb péntek este öt különböző létesítménynél. Valamennyi sötétben, este 7 óra és éjfél között, vagy pedig kora reggel repült át a zárt területeken. A hatóságok egyelőre nem tudták a gépek irányítóit azonosítani, és azt sem tudták megállapítani, hogy összehangoltak-e a berepüléseket. "Semmilyen nyom nincs" - ismerte el Ségolene Royal környezetvédelmi és energiaügyi miniszter vasárnap. Arról sem kívánt feltételezésbe bocsátkozni, hogy egy környezetvédő szervezet vagy pedig terrorcsoport állhat a "támadások" hátterében. "De hamarosan megtudjuk. Semmi esetre sem fogom hagyni, hogy bárki is veszélyeztesse a nukleáris erőműveink biztonságának hitelét és hírnevét" - tette hozzá. Nem veszélyes tárgyak "Nem szabad semmisnek tekinteni ami történt, de dramatizálni sem kell" - mondta a tárcavezető, jelezve, hogy az észlelt drónok "nem veszélyes tárgyak". A francia kormány mindazonáltal jelezte, hogy minden erőt mozgósít a vezető nélküli repülőgépek "felelőseinek azonosítására", illetve annak érdekében, hogy véget vessen a nukleáris erőművek feletti repüléseknek. "A kulcsfontosságú (belügyi, energetikai, környezetvédelmi, védelmi) helyszínek biztonságáért felelős valamennyi állami szerv készenlétben áll a repülések kezdete óta, hogy azonosítsa ezen cselekmények felelőseit, és véget vessen nekik" - közölte a miniszterelnöki hivatal felügyelete alá tartozó nemzetbiztonsági és -védelmi titkárság. Kormányzati források viszont azt is jelezték, hogy az állam nem fogja közölni a biztonsági intézkedések részleteit, sem azt, hogy milyen stratégiát kíván alkalmazni. Annak közzététele ugyanis csökkentené a biztonságot. Lelőhetik a drónokat A Le Parisien című napilap úgy értesült, hogy noha nukleáris létesítmények irányába és felett továbbra is tilos lőni, a csendőrség ezentúl lelőheti az atomerőművek felé közeledő drónokat. Szóvivőjük szerint erre eddig azért nem került sor, mert azok "nem jelentettek közvetlen veszélyt" a létesítményekre. A titokzatos dróntámadások miatt azonban ismét fellángolt a vita a francia lakosság energiaellátásnak 75 százalékát biztosító 19 atomerőmű biztonságáról. A Greenpeace tagad Miközben az illetékes hatóságok szerint a francia létesítmények a pilóta nélküli repülőgépek által képviselt minden veszélynek képesek ellenállni, a Greenpeace környezetvédelmi szervezet - amely tagadja érintettségét a berepülésekben - és a Zöldek is azzal vádolták meg a kormányt, hogy szándékosan a valóságosnál kisebb színben tünteti fel a drónok okozta kockázatokat. Emmanuelle Cosse, a Zöldek nemzetgyűlési frakcióvezetője szerint "az nagyon zavaró, hogy fokozatosan tudjuk meg, hogy egyre több atomerőmű felett repültek át drónok". Következmények nélkül Az atomerőműveket működtető EDF energiaóriás ezt azzal magyarázta, hogy bár tett feljelentést a berepülések miatt, azokat "következmények nélküli incidensnek" tekinti. A belügyminisztérium pedig arra hívta fel a figyelmet, hogy valamennyi repülőt észlelték, s egyik sem jelentett "semmilyen veszélyt a létesítmények biztonságára, amelyek az erős földrengéseknek vagy a repülőgép-baleseteknek is ellen tudnak állni". Az atomerőműveket megközelítő drónok kereskedelmi forgalomban kapható, szabadidős, nagyon könnyű (kevesebb, mint két kilós) gépek, amelyek nem képesek robbanószert szállítani.Franciaországban nukleáris létesítményeket öt kilométeres körzetben és ezer méteres magasságig tilos repülővel megközelíteni. A törvény megszegői egy év szabadságvesztéssel és 75 ezer eurós pénzbüntetéssel sújthatók.


Vo védsku sa vytvorila pravicová vláda, podporí jadrovú energetiku

Tri pravicové védske strany sa dohodli na vytvorení novej vlády. TOKHOLM. Tri védske pravicové strany sa dohodli na vytvorení novej vládnej koalície s podporou krajne pravicových védskych demokratov. V piatok to oznámil predseda konzervatívnej Umiernenej strany Ulf Kristersson. TASR správu prevzala z agentúry AFP. "Umiernení, Kresanskí demokrati a Liberáli zostavia vládu a v parlamente budú spolupracova so védskymi demokratmi," povedal prítomným novinárom Kristersson, ktorý by sa mal sta budúcim premiérom. Hlasovanie parlamentu o novom predsedovi védskej vlády sa uskutoní na budúci pondelok (17.10.). Nastupujúca vláda zárove v piatok oznámila plány na výstavbu nových jadrových reaktorov s cieom uspokoji rastúce potreby krajiny v oblasti elektrickej energie. "Budú postavené nové jadrové reaktory," povedala líderka Kresanských demokratov Ebba Buschová. védsko v posledných rokoch odstavilo es zo svojich 12 reaktorov. Zvyné reaktory nachádzajúce sa v troch jadrových elektrárach pokrývajú zhruba 30 percent védskej spotreby elektriny. tokholm sa dlhodobo snaí podporova vyuívanie alternatívnych, obnovitených zdrojov energie, ktoré vak ete nie sú schopné úplne pokry energetické potreby krajiny. Pravicový blok zloený zo tvorice strán  Umiernených, védskych demokratov, Kresanských demokratov a Liberálnej strany  si vo vobách11. septembrazaistil v 349-lennom parlamente tesnú väinu, a to 176 kresiel. Stredoavý blok strán vedený premiérkou Magdalenou Anderssonovou získal len 173 kresiel. Krajne pravicoví védski demokrati sú aktuálne druhou najväou stranou v parlamente, zatia o Umiernení skonili a na treom mieste.