MAAE by mala prevádzkova továre na obohacovanie uránu

BERLÍN 3. mája (SITA/AFP) - Nemecko navrhuje vybudova továre na obohacovanie uránu pod patronátom Medzinárodnej agentúry pre atómovú energiu (MAAE). Zariadenie by malo vzniknú na neutrálnom území s ... BERLÍN 3. mája (SITA/AFP) - Nemecko navrhuje vybudova továre na obohacovanie uránu pod patronátom Medzinárodnej agentúry pre atómovú energiu (MAAE). Zariadenie by malo vzniknú na neutrálnom území s cieom, aby rôzne krajiny získali prístup k jadrovej energii. Dozor MAAE by zárove garantoval, aby krajiny tajne nevyuívali urán na výrobu jadrových zbraní, napísal nemecký minister zahraniných vecí Frank-Walter Steinmeier pre stredajie vydanie denníka Handelsblatt.SkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamouSkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamou "Musíme nájs spôsob, aby kadá krajina mohla mierovo a neobmedzene vyuíva jadrovú energiu bez toho, bez toho, aby sme umonili prístup k (výrobe) bomby," napísal Steinmeier. Nemecko sa spolu s Francúzskom a Britániou zúastuje na rokovaniach s Iránom o jeho spornom jadrovom programe. Viaceré západné krajiny podozrievajú Irán z tajnej snahy získa nukleárnu zbra, o Teherán popiera a tvrdí, e jeho jadrový program slúi isto na získanie


Ďábelská Británie a satanská Amerika zůstávají nepřáteli Íránu, hřímal Chameneí

Spojené státy a Velká Británie zůstávají úhlavními nepřáteli Íránu a Teherán s nimi nemá v úmyslu spolupracovat při řešení regionální krize na Blízkém východě. V pátek to prohlásil nejvyšší duchovní vůdce Íránu ajatolláh Alí Chameneí. „Amerika ve svém nepřátelství vůčiÍránupokračuje už od islámské revoluce (z roku 1979 pozn. red)....Je velkou chybou věřit ďábelskéBritániia velkému satanovi (USA),“ prohlásil Chameneí v živém vysílání íránské televize. „Co se týče regionální krize, nebudeme spolupracovat s Amerikou. Její zájmy se od íránských liší o 180 stupňů,“ dodal podle agentury Reuters. Nejvyšší íránská duchovní autorita zároveň prohlásila, žeSpojené státynedodržují své závazky plynoucí z dohody o íránském jaderném programu z loňského roku. Zmíněnou dohodu uzavřelo s Íránem šest světových mocností;Francie,Británie,USA,Rusko, Čína aNěmecko. [celá zpráva] Teheránse výměnou za zrušení ekonomických sankcí zavázal k vyřazení části centrifug na obohacování uranu, k vyvezení většiny již obohaceného uranu, k přestavbě některých svých zařízení na výzkumná pracoviště a k přestavbě těžkovodního reaktoru v Aráku. [celá zpráva] Írán podmínky splnil a mocnosti sankce zrušily. V říjnu loňského roku ale Íránci odpálili balistickou střelu středního doletu, čímž porušili rezoluciRady bezpečnosti OSNa vysloužili si nové - byť omezené - sankce ze strany Spojených států. [celá zpráva] Írán Spojené státy americké Evropská unie


Hlavné témy bratislavského summitu Bush-Putin

Bratislava 24. februára (TASR) Prezidenti USA a Ruska George Bush a Vladimir Putin sa dnes popoludní stretnú na Bratislavskom hrade. TASR prináa prehad ... Bratislava 24. februára (TASR) Prezidenti USA a Ruska George Bush a Vladimir Putin sa dnes popoludní stretnú na Bratislavskom hrade. TASR prináa prehad hlavných tém, o ktorých by mali rokova. DEMOKRACIA: USA a alie západné krajiny majú obavy, e Rusko ustupuje od demokratických princípov. Prezident Bush túto tému pravdepodobne otvorí, naznail to zaiatkom týda v Bruseli, kde povedal, e Moskva musí obnovi svoju oddanos demokracii. Jeho vyjadrenia opatrne podporila Európska únia. Putin reagoval vyjadrením, e demokracia v Rusku sa musí prispôsobi tamojej realite.SkryVypnú reklamuSkryVypnú reklamuSkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamouSkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamou IRÁN: Bush sa bude snai Putina presvedi, e iránsky jadrový program je urený na vojenské úely s cieom vytvori jadrovú bombu. Rusko pomáha Iránu pri výstavbe najväej jadrovej elektrárne a verí ubezpeeniam Teheránu, e sa nepokúa vytvori jadrovú bombu. Bush dnes vyhlásil, e verí v diplomatické rieenie sporu s Iránom a podporuje rokovania EÚ s Teheránom. JADROVÁ BEZPENOS: Poda zdrojov americkej administratívy obaja lídri oznámia dohody v oblasti zvyovania bezpenosti jadrových zariadení. Prezidenti poda americkej tlae vydajú vyhlásenie, v ktorom sa zaviau urýchli dlho odkladaný proces modernizácie bezpenostných opatrení a prvkov ruských jadrových zariadení. Obe mocnosti sa tie zaviau k spolupráci v oblasti pohotovosti a rýchlej reakcie na jadrový alebo rádiologický teroristický útok. SÝRIA: Kreme minulý týde oznámil, e plánuje preda Sýrii moderné protivzduné rakety napriek obavám USA, e sa technológia môe dosta do rúk militantov. Bush tento týde vyzval Sýriu, aby ukonila okupáciu Libanonu. SUSEDNÉ KRAJINY: Bush by mal Putinovi tlmoi obavy bývalých sovietskych republík, ktoré sú u lenmi EÚ (Estónsko, Litva, Lotysko), ktoré majú problematické vzahy s Moskvou. Rusku sa naopak nepái rastúci vplyv USA v alích bývalých sovietskych republikách, napríklad na Ukrajine a Gruzínsku. EENSKO: Hoci Bush je doma asto pod tlakom, aby bol voi Rusku tvrdí ohadne postupu Moskvy v eensku, vníma ruskú operáciu najmä ako boj proti "medzinárodnému" terorizmu, o je tie hlavná línia politiky USA. WTO: Putin bude chcie získa potvrdenie americkej podpory pre úsilie Ruska sta sa lenom Svetovej obchodnej organizácie (WTO). Bush v pondelok povedal, e ruské lenstvo podporuje, ale Moskva musí ukáza, e má liberálnu a otvorenú ekonomiku. DVOJSTRANNÉ VZAHY: Nezhody okolo demokracie, vojny v Iraku i iránskeho jadrového programu by nemali narui silné vzájomné vzahy. Obaja lídri sa oznaujú za osobných priateov a uvedomujú si nevyhnutnos vzájomnej spolupráce a partnerstva v medzinárodnom spoloenstve. Bush s Putinom sa prvýkrát stretli v roku 2001, dnená schôdzka je ich jedenástou.


Rosja odrzuca oskarżenia USA o dokonywanie prób jądrowych

Szef wywiadu wojskowego USA (DIA) uważa, że Rosja "prawdopodobnie" nie przestrzega układu o całkowitym zakazie prób jądrowych. Rosyjski MSZ uznało te słowa za"ordynarną prowokację". Wygłaszając w środę odczyt w konserwatywnym think-tanku Hudson Institute w Waszyngtonie dyrektor DIA gen. Robert P. Ashley stwierdził, iż Rosja wydaje się zwiększać swą zdolność opracowywania nowych niestrategicznych nuklearnych środków walki i testowania ich istniejących zasobów. - Stany Zjednoczone uważają, że Rosja prawdopodobnie nie przestrzega moratorium na próby jądrowe, także te o minimalnej mocy - zaznaczył. Odpowiadając potem na pytania Ashley zaprezentował nieco łagodniejsze stanowisko, poprzestając na sformułowaniu, iż Rosja "jest w stanie" przeprowadzić próbę jądrową o małej mocy. - Twierdzenia USA o faktycznym przeprowadzaniu przez Rosję prób nuklearnych o bardzo małej mocy uważamy za ordynarna prowokację. Oskarżenia takie są całkowicie bezpodstawne i oznaczają ponowną próbę oczernienia naszego państwa - oświadczyło rosyjskie MSZ. Jego zdaniem, Waszyngtonowi chodzi o odwrócenie uwagi od tego, że sam odmawia ratyfikowania układu o całkowitym zakazie prób z bronią jądrową (Comprehensive Nuclear Test Ban Treaty - CTBT) i być może rozważa ich wznowienie. MSZ zaznaczyło, że w 2000 roku Rosja jako jedno z pierwszych państw ratyfikowała CTBT i "ściśle przestrzega jego ducha oraz litery", a ogłoszone przez nią w 1991 r. moratorium na próby jądrowe jest w pełni zgodne z postanowieniami tego układu. By CTBT nabrał mocy prawnej, muszą go ratyfikować wszystkie 44 państwa, którym aneks do układu przypisuje potencjał atomowy. Osiem z nich, w tym USA, dotąd tego nie uczyniły, a Indie, Pakistan i Korea Północna nawet go nie podpisały. Chcesz być na bieżąco z najważniejszymi informacjami dnia? Polub Onet Wiadomości na Facebooku! (JB)


Zvýená rádioaktivita na severe Európy nepredstavuje riziko

Zatia nie je identifikovaná elektráre, do ktorej tento reaktor patrí. VIEDE. Mierne zvýený stupe rádioaktivity, ktorý minulý týde zaznamenali v severnej Európe, bol pravdepodobne spôsobený reaktorom jadrovej elektrárne. V piatok o tom informovala agentúra AFP s odvolaním sa na Medzinárodnú agentúru pre atómovú energiu (MAAE). MAAE zdôraznila, e tento stupe nepredstavuje pre udí ani ivotné prostredie iadne riziko. Zatia vak nevedia identifikova elektráre, do ktorej tento reaktor patrí. Poda jedného intitútu v Holandsku sa reaktor nachádza na západe Ruska. Operátor ruských jadrových elektrární Rosenergoatom vak odmietol akúkovek nehodu vo svojich dvoch elektrárach. Druhá teória oznauje za zdroj spálené drevo v Lotysku, ktoré bolo ete stále kontaminované radiáciou spôsobenou výbuchom jadrového reaktoru v ernobyli. Jedna francúzska mimovládna organizácia zavrhla túto teóriu na základe rozdielnych izotopov, ktoré boli zistené. Zvýenú rádioaktivitu nameralo Fínsko a védsko. Organizácia MAAE so sídlom vo Viedni vak oznámila, e 40 krajín, vrátane Ruska, nezaznamenali iadne výkyvy. "Je nepravdepodobné, e situácia súvisí s nesprávnym narábaním so zdrojom rádioaktivity, s nádrou s vyhoreným palivom alebo s radiáciou, ktorá sa môe pouíva v priemyselnom odvetí alebo medicíne," informovala MAAE.


Počet obětí v Japonsku může přesáhnout dvanáct tisíc

Nejhorší katastrofa od konce 2. světové války. Až na 12 tisíc obětí a na 100 tisíc záchranářů v akci. Takový je obrázek Japonska po pátečním ničivém zemětřesení a následné vlně tsunami. Obavy panují i kvůli havárii v jaderné elektrárně ve Fukušimě. Jak přímo z místa uvádí  zpravodaj ČRo  Robert Mikoláš, japonský kabinet varuje před explozí v budově reaktoru.Elektrárna ve Fukušimě se stále potýká s přehřívajícím reaktorem. Experti ho proto musí zalévat vodou a zároveň kvůli tlaku upustili i trochu páry, přesto i nadále hrozí nebezpečí výbuchu.Podle mluvčího japonské vlády by prý ale případná exploze nahromaděného vodíku neměla ohrozit samotný reaktor.Úřady v neděli vyhlásily stav ohrožení, tedy první, nejnižší stupeň, v další z jaderných elektráren. Jde o zařízení Onagawa na severovýchodě země. Úřady nicméně ujistily, že všechny tři tamní reaktory jsou pod kontrolou.Podle Mezinárodní agentury pro atomovou energii naměřili v komplexu zvýšenou radioaktivitu. Zdrojem ale mohla být radiace uniklá z elektrárny ve Fukušimě. Problémy hlásí i jaderná elektrárna Tokai 2. Tam kvůli přívalové vlně tsunami přestalo fungovat čerpadlo chladícího systému. Záložní je ale v provozu a ochlazuje reaktor.Pokračují také záchranné práce, do kterých se zapojila i řada zahraničních týmů, Spojené státy pak také poskytly svá plavidla včetněletadlové lodě USS Ronald Reagansloužící jako základna pro vrtulníky pátrající po pohřešovaných osobách.Posádce japonského torpédoborce se podařilo zachránit šedesátiletého muže, když ho objevila na otevřeném moři držícího se pouze kousku střechy z jeho domu, který spláchla vlna tsunami i s jeho ženou.Sbírku na pomoc obětem zemětřesení vyhlásil Český červený kříž.  Číslo účtu lidé najdouna internetových stránkáchtéto humanitární organizace. Už od soboty lze přispět i do sbírek Armády spásy a organizace ADRA, které zřídily i takzvané dárcovské esemes.Ty mohou lidé posílat na číslo 87777 ve tvaru DMS mezera armadaspasy,  nebo DMS mezera Adra.Člověk v tísni zatím své lidi do Japonska nevysílá a pravděpodobně nebude ani vyhlašovat sbírku.


KLDR testovala pod dohledem Kima novou raketu. Může nést jadernou hlavici, tvrdí

Nedělní test balistické rakety označila Severní Korea za úspěšný. Jeho cílem bylo ověřit schopnost rakety nést "velkou a těžkou jadernou hlavici", sdělila oficiální severokorejská tisková agentura KCNA. Raketa nazvaná Hwasong-12 urazila 787 kilometrů a vylétla do výšky až 2111,5 kilometru. Mezinárodní společenství další severokorejský raketový test odsoudilo. Bílý dům vyzval k zesílení sankcí vůči KLDR, proti zkoušce ostře protestovalo i Tokio. Čína nabádala ke zdrženlivosti. Pchjongjang-Severní Koreaoznačila nedělní odpálení své balistickéraketyza test nového modelu střely středního až dlouhého doletu. Zkušební vypuštění střely pod osobním dohledem vůdce KLDRKim Čong-unabylo úspěšné a jeho cílem bylo ověřit schopnost rakety nést "velkou a těžkou jadernou hlavici", sdělila oficiální severokorejská tisková agentura KCNA. Agentura dodala, že střela byla odpálena pod co největším úhlem, aby nijak neovlivnila bezpečnost sousedních zemí. Raketa nazvaná Hwasong-12 urazila 787 kilometrů a vylétla do výšky až 2111,5 kilometru. Experti z jiných zemí údaje KLDR nepotvrdili, také podle nich se ale jednalo o výrazný technologický pokrok. Několik jihokorejských, japonských a amerických odborníků prohlásilo, že byla testována raketa s pravděpodobně nejdelším dosahem v severokorejském arzenálu, napsala agentura AP. O testování severokorejské balistické rakety informovala jako první jihokorejská tisková agentura Jonhap. Zkouška se podle Jonhap uskutečnila v neděli ráno místního času (sobota 22:30 SELČ), střela byla odpálena z odpalovacího střediska u města Kusong na severozápadě země a dopadla do Japonského moře. Šlo o první raketový test od doby, co se úřadu ve středu ujal nový prezident Jižní Koreje, a druhou zkoušku od 29. dubna, kdy KLDR neúspěšně testovala balistickou raketu. Mezinárodní společenství další severokorejský raketový test vesměs odsoudilo. Spojené státy a Japonsko vyzvaly kvůli testu ke svolání mimořádné schůzky Rady bezpečnosti OSN. Zasedání by se mělo uskutečnit v úterý. Nový jihokorejský prezident Mun Če-in test označil za "nebezpečnou provokaci", Bílý dům vyzval k zesílení sankcí vůči KLDR, proti zkoušce ostře protestovalo i Tokio. Čína nabádala ke zdrženlivosti, poukázala ale na to, že test je v rozporu s rezolucemi Rady bezpečnosti OSN. Ruský prezident Vladimir Putin vyjádřil nad novým severokorejským raketovým testem znepokojení. Testy raket zakazují Severní Koreji rezoluce Rady bezpečnosti OSN. USA kvůli zbrojním testům Severní Koreje zpřísnily tento měsíc vůči KLDR své sankce. Američtí vládní činitelé v čele s prezidentem Donaldem Trumpem dali opakovaně najevo, že USA jsou odhodlané přimět KLDR k ukončení jaderného a raketového programu všemi prostředky, v nezbytném případě včetně vojenských.


Energiaklub: vizsgálat nélkül döntöttek Paks 2-ről

Az új paksi atomerőműről szóló döntéshez nem végezték el a megalapozó vizsgálatokat. Ez annak a pernek a tárgyalásán derült ki, amelyet az Energiaklub - a Társaság a Szabadságjogokért jogi képviseletével - indított a Nemzeti Fejlesztési Minisztériummal szemben a paksi döntést megalapozó hatásvizsgálatok és elemzések megismeréséért. Továbbra sincs ismeretünk arról, hogy a magyar kormány milyen számítások, elemzések, információk ismeretében döntött az új paksi atomerőműről, mivel ezen adatok nyilvánosságáról szóló pénteki perben a Fővárosi Törvényszék elutasította a keresetet, mivel a kért információk nem is léteznek - közölte az Energiaklub. A szakpolitikai inézet szerint a kormány nem végezte el azokat a vizsgálatokat, amelyek információkkal szolgáltak volna az új reaktorok előkészítéséhez. A magyar országgyűlési képviselőknek az Országgyűlésben ma úgy kell szavazniuk a finanszírozásról szóló szerződésről, hogy a döntéshez szükséges információk nem állnak rendelkezésükre. A kormány által 2 éve hozott határozat (1194/2012.) világosan megfogalmazta az új atomerőművel kapcsolatosan elvégzendő feladatokat. Ebben vizsgálatot írt elő többek között a létesítés finanszírozásával, műszaki tartalmával, beruházói forrásaival, az állam lehetséges szerepvállalásával,valamint a radioaktív hulladék kezelésének stratégiájával kapcsolatban. Úgy tűnik, hogy ezeket a vizsgálatokat nem végezték el - állapítja meg az Energiaklub közleménye. Az Energiaklub emlékeztet: Lázár János és Varga Mihály korábban azt nyilatkozták, hogy léteznek kormányzati számítások, és a kockázatokat is behatóan elemezték. A pert megelőzően az Energiaklub az NFM-től adatigénylés keretében kérte az előkészítő dokumentumokat, mivel 2012-es kormányhatározatok ennek a minisztériumnak a feladatkörébe utalják a paksi bővítés előkészítését. Az illetékességüket támasztja alá továbbá az is, hogy az orosz-magyar államközi egyezményt Németh Lászlóné, akkori fejlesztési miniszter írta alá. Az NFM az adatigénylés elutasításakor még arra hivatkozott, hogy a kért adatok a döntés megalapozását szolgálják és így 10 évig nem nyilvánosak. Ezzel szemben a per során korábban az derült ki, hogy nem is az NFM az adatkezelő, és nincs is náluk olyan dokumentum, amire Lázár János és Varga Mihály utalt korábban. Csakhogy a Miniszterelnökség a hasonló tárgyú adatigénylésben szintén úgy nyilatkozott, hogy nem minősül adatkezelőnek. Mindezek alapján egyre valószínűbbnek tűnik, hogy a számítások egyáltalán nem is léteznek, vagy ha mégis, akkor még az államigazgatási szervek sem tudják, hogy kinél - vonja le a következtetést az Energiaklub.


Trump és Putyin egy új nukleáris egyezményről egyeztetett telefonon

Donald Trump amerikai elnök és Vlagyimir Putyin orosz elnök egy lehetséges új nukleáris egyezményről is egyeztetett telefonon - jelentette be Sarah Huckabee Sanders, a Fehér Ház szóvivője. A szóvivő szerint a két államfő több mint egy órán keresztül tárgyalt egymással telefonon. Megbeszélték, hogy vagy új nukleáris egyezményt kötnek, de az már Kína bevonásával háromoldalú megállapodás lenne, vagy a még meglevő amerikai-orosz stratégiai szerződést hosszabbítanák meg. Sarah Huckabee Sanders elmondta azt is az újságíróknak: a megbeszélésen a nukleáris egyezmény lehetősége mellett Donald Trump és Vlagyimir Putyin megvitatta a venezuelai helyzetet és Észak-Korea atomfegyver-mentesítésének ügyét. A szóvivő tájékoztatása után pár perccel Donald Trump Twitter-bejegyzésben "nagyon jó" és "gyümölcsöző" beszélgetésnek minősítette egyeztetéseit az orosz elnökkel. Azt írta: ahogyan már a boszorkányüldözés előtt mindig is mondtam, nem rossz, hanem jó dolog, ha jól kijövünk Oroszországgal, Kínával és mindenki mással is. Trump, kiegészítve Sarah Huckabee Sanders tájékoztatását, azt is közölte: Vlagyimir Putyinnal megvitatott kereskedelmi kérdéseket is, valamint az "orosz kacsát". ....We discussed Trade, Venezuela, Ukraine, North Korea, Nuclear Arms Control and even the “Russian Hoax.” Very productive talk! Ezzel a 2016-os választási kampánycsapatának munkatársai és oroszok közötti - állítólagos - összejátszásról folytatott Mueller-vizsgálatra utalt, amelynek eredményeképpen Robert Mueller, a vizsgálóbizottság vezetője megállapította, hogy sem Trump, sem munkatársai nem játszottak össze oroszokkal a választási győzelem érdekében.


Ve vodě pod reaktorem Fukušimy našli radioaktivní jód

Analýza vzorku vody ukázala až desettisíckrát vyšší úroveň jódu, než jsou povolené hodnoty Tokio- Ve vodě v patnáctimetrové hloubce pod reaktorem vpoškozené jaderné elektrárněv japonské Fukušimě našli odborníci ve čtvrtek radioaktivní jód 131. Stejný prvek byl nalezen ve zvýšeném množství také v mořské vodě v okolí elektrárny. Analýza vzorku vody podle původních informací provozovatele elektrárny ukázala až desettisíckrát vyšší úroveň jódu nežli jsou povolené hodnoty. Technici firmy TEPCO však s denním zpožděním přiznali opětovný omyl v měření: Zamoření podzemní vody pod elektrárnou izotopem jódu je prý ve skutečnosti řádově nižší, než se uvádělo ve čtvrtek. Voda pod elektrárnou zamořená je, jenže zřejmě ne v koncentraci desettisíckrát přesahující normu, jak uvedlo TEPCO ve čtvrtek. Míra skutečného zamoření zatím oznámena nebyla. V pobřežních vodách byl naměřen už 4385násobek povoleného limitu radioaktivního jódu.  S cílem držet teplotu paliva pod bodem tání dnem i nocí stovky dělníků, hasičů a vojáků polévají reaktory tisícovkami tun mořské vody. Důsledkem je ale obrovské množství kontaminované vody, která proniká do podzemních prostor a odtud do blízkého oceánu. Japonskočelí sílícímu tlaku domácích expertů i zahraničních organizací, aby rozšířilo ochrannou zónu kolem poškozené elektrárny a evakuovalo další desetitisíce lidí. Předseda vlády Naoto Kan se údajně kloní k názoru, že Japonsko by v budoucnu mělo jadernou energii odmítnout. Mezinárodní agentura pro atomovou energii (MAAE) varovala, že v ohrožení radiací jsou obyvatelé sedmitisícového města Iitate, které je od elektrárny vzdáleno 40 kilometrů. Naměřené hodnoty tam podle MAAE dvojnásobně překračují úroveň, za níž je už podle agentury evakuace nutná. Japonský úřad pro jadernou bezpečnost ale zprávy o zamoření Iitate odmítl s tím, že radiační situace ve městě je normální. Prohlédněte si první snímky z Fukušimy, které Japonsko zveřejnilo: SouvisejícíJaponsko uvolnilo první detailní snímky poničené Fukušimy42 fotografií K vystěhování zhruba 130 tisíc lidí, kteří obývají oblast mezi 20. a 30. kilometrem od Fukušimy, vyzývají i japonští experti. Opozice premiéra kritizuje za to, že prý trvá na původních evakuačních plánech, přestože situace se spíš zhoršuje. Prozatím úřady vystěhovaly z oblastí se zvýšenou radioaktivitou 70 tisíc osob. Vládní mluvčí Jukio Edano řekl, že vláda situaci denně vyhodnocuje, ale s rozšířením zóny nesouhlasí. "Nemáme žádný důvod k obavám, že by radiace ohrožovala životy lidí," řekl.  Premiér Kan odmítl plány společnosti TEPCO, kterápoškozenou elektrárnuvlastní, na alespoň částečné zachování provozu.  Kan prohlásil, že celá elektrárna by měla být zlikvidována. Oznámil zároveň, že je třeba znovu vyhodnotit plány na budování nových jaderných kapacit v zemi. Podle plánů, k jejichž přehodnocení Kan vyzval, má být vybudováno do roku 2030 čtrnáct nových jaderných reaktorů. Francouzský prezidentNicolas Sarkozy, který ve čtvrtek jako první státník po zemětřesení do Japonska přijel, označil odmítnutí atomu za předčasné. Do Tokia přiletěl s vyjádřením solidarity zemí skupiny G20 a oznámil, že Francie bude iniciovat přijetí nových, mezinárodně platných bezpečnostních norem jaderné energetiky. Z USA míří do Japonska skupina 140 vojenských specialistů, kteří mají pomáhat s měřením radiace a likvidací jejích následků. V zemi již působí francouzští experti z energetické společnosti Areva v čele s její ředitelkou Anne Lauvergeonovou.


Tokio sa dohodlo s Paríom na spolupráci pri vyuívaní jadrovej energie

Tokio 11. apríla (TASR) - Japonsko a Francúzsko sa dnes dohodli na vzájomnej spolupráci v otázkach klimatických zmien a mierového vyuívania jadrovej ... Tokio 11. apríla (TASR) - Japonsko a Francúzsko sa dnes dohodli na vzájomnej spolupráci v otázkach klimatických zmien a mierového vyuívania jadrovej energie. "Súhlasili sme s uou spoluprácou v globálnych otázkach ako sú klimatické zmeny a rozvoj Afriky," vyhlásil japonský premiér Jasuo Fukuda po rozhovoroch s francúzskym premiérom Francoisom Fillonom, ktorý je na návteve krajiny. Zárove dodal, e "Japonsko posilní spoluprácu s Francúzskom v jadrovej otázke".SkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamouSkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamou Obaja predstavitelia sa v spolonom vyhlásení o mierovom pouívaní jadrovej energie zhodli na tom, e "jadrová energia hrá dôleitú úlohu pri prosperite a udratenom rozvoji v 21. storoí." Návteva francúzskeho premiéra v Japonsku sa koná pri príleitosti 150. výroia diplomatických stykov medzi oboma krajinami a pred tohtoroným summitom krajín G8, na ktorom sa bude rokova aj o otázkach globálneho otepovania. "Summit bude pre vyspelé krajiny monosou, aby predstavili model, ako zníi emisie oxidu uhliitého pri udratenom rozvoji rozvojových krajín," povedal Fillon. Spolu s premiérom pricestovala na návtevu Japonska aj Anne Lauvergeonová, výkonná riaditeka francúzskeho nukleárneho koncernu Areva, ktorá dnes podpísala dohodu so éfom Mitsubishi Heavy Industries, Kazuom Cukudom. Obe spolonosti plánujú vybudova spoloný podnik, ktorý bude zabezpeova palivo pre tlakové vodné jadrové reaktory a plynové reaktory. Správu priniesla agentúra Associated Press.


Irak navtívia medzinárodní jadroví inpektori z IAEA

Bagdad 15. januára (TASR) - Irak dnes oznámil, e etev priebehu tohto mesiaca navtívi krajinu skupina jadrovýchinpektorov z Medzinárodnej agentúry ... Bagdad 15. januára (TASR) - Irak dnes oznámil, e ete v priebehu tohto mesiaca navtívi krajinu skupina jadrových inpektorov z Medzinárodnej agentúry pre atómovú energiu (IAEA). Poda irackého ministerstva zahraniných vecí sa návteva uskutoní v súlade s dohodou o bezpenosti, ktorá zaruuje IAEA vykonáva inpekcie s cieom uisti sa, e sa jadrový materiál nepouíva na vojenské programy. Netýka sa pritom len Iraku, ale vetkých krajín, ktoré dohodu podpísali.SkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamouSkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamou Návteva nemá súvislos s rezolúciou Bezpenostnej rady Organizácie Spojených národov, ktorá poaduje od Bagdadu elimináciu zbraní hromadného nienia. Inpekcie OSN sa skonili v roku 1998 po tom, ako iracký prezident Saddám Husajn vyhostil zbrojných inpektorov z krajiny.


V sídle vajiarskej nukleárnej asociácie vybuchla listová bomba

V sídle vajiarskej asociácie Swissnuclear vo tvrtok vybuchla bomba uloená v potovej zásielke. vajiarska federálna vláda oznámila pozastavenie schvaovania výstavby troch nových atómových elektrární s cieom preskúma bezpenostné normy. ZÜRICH. Listová bomba vybuchla dnes dopoludnia v sídle zdruenia vajiarskych výrobcov jadrovej energie. Dve pracovníky organizácie Swissnuclear utrpeli zranenia, oznámila polícia.SkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamouSkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamou Zranené eny previezli do nemocnice s povrchovými popáleninami a pokodeným sluchom, uviedol policajný hovorca s tým, e polícia zatia nevie, kto bombu organizácii zaslal. K útoku v severovajiarskom meste Olten sa dosia nikto neprihlásil. Po udalostiach v pokodenej japonskej jadrovej elektrárni Fukuima-I sa aj vo vajiarsku rozbehla diskusia o alom vyuívaní jadrovej energie. vajiarska federálna vláda oznámila pozastavenie schvaovania výstavby troch nových atómových elektrární s cieom preskúma bezpenostné normy. Organizácia Swissnuclear zastupuje vajiarske energetické spolonosti, ktoré prevádzkujú tyri jadrové elektrárne, produkujúce asi 40 percent elektrickej energie v krajine. V Oltene sídli aj energetická spolonos Alpiq, pred ktorej ústredím dnes 50 lenov organizácie Greenpeace na proteste iadalo, aby stiahla svoju iados o výstavbu novej elektrárne. Polícia poda hovorcu skúma, i medzi demontráciou a výbuchom nie je nejaké spojenie. Aktivisti Greenpeace uviedli, e s útokom nemajú ni spoloné.


Šéf MAAE míří do Záporoží. Chce řešit hladinu vody v chladicím jezírku elektrárny

Šéf Mezinárodní agentury pro atomovou energii (MAAE) Rafael Mariano Grossi zamířil na Ukrajinu do Záporožské jaderné elektrárny, která je potenciálně ohrožena protržením vodní přehrady Kachovka. V plánu měl také jednání s ukrajinským prezidentem Volodymyrem Zelenským. Podle dřívějšího vyjádření Grossiho pro Sky News může největší evropská jaderná elektrárna zůstat bez vody potřebné pro chlazení šesti reaktorů v řádu týdnů. „Bezpochyby nebezpečí existuje. Možná za pár týdnů nebo za měsíc, ale je nutné něco dělat.  Nechceme vytvářet paniku, ale situace je vážná. Většinou je zapotřebí garantované množství vody, která cirkuluje v reaktorech. Když se začne ztrácet, máte problém,“ prohlásil. On my way to 🇺🇦#Ukraineto meet President@ZelenskyyUa& present a programme of assistance in the aftermath of the catastrophic Nova Kakhovka dam flooding. I will assess the situation at#Zaporizhzhyanuclear power plant & conduct a rotation of ISAMZ with a strengthened team.pic.twitter.com/x7Jy2ym6es Elektrárna v současné době dál čerpá vodu potřebnou k chlazení z Kachovky, potvrdili expertiMAAE. Řeší ale „značný rozdíl“ ve výšce hladiny vody na přehradě a v chladicím jezírku u elektrárny. V neděli přes den v něm odborníci naměřili výšku hladiny 11,27 metru (před protržením nádrže činila téměř 17 metrů), na jiných místech přehrady se ale výška vodní hladiny od chladicího jezírka liší. Proč tomu tak je, chtějí odborníci z MAAE zjistit na místě, a požadují proto přístup do širšího okolí přehrady. Výška vodního sloupce je klíčovým parametrem pro provozuschopnost vodních čerpadel, upozornila také agenturaUnian. Jaká je minimální potřebná výška v chladicím jezírku, není z dostupných zdrojů jasné. Bývalý šéf ukrajinské státní inspekce pro jadernou regulaci Hryhorij Plačkov v pondělí v této souvislosti proUniannastínil kritický scénář. „Pokud by Záporožská jaderná elektrárna neměla k dispozici dostatek elektřiny a vody, jaderné palivo by se začalo tavit – a po něm i aktivní zóna reaktoru. Potenciální důsledky havárie Záporožské jaderné elektrárny by mohly zasáhnout až 40 států,“ prohlásil. „Myslím, že Rusko by si rozmyslelo takový scénář, protože záporožská elektrárna není zas až tak daleko od ruských hranic,“ dodal nicméně.


V Líbyi sa stratilo asi 2,5 tony prírodného uránu

Nie je známe miesto, kde sa jadrový materiál momentálne nachádza. VIEDE. Inpektori Medzinárodnej agentúry pre atómovú energiu zistili, e z líbyjskej lokality, ktorá nie je pod kontrolou vlády, zmizlo pribline 2,5 tony prírodného uránu. Uvádza sa to vo vyhlásení MAAE urenom pre lenské táty, s ktorým sa oboznámila agentúra Reuters.SkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamouSkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamou Toto zistenie je výsledkom inpekcie pôvodne naplánovanej na minulý rok, ktorá vak "musela by odloená kvôli bezpenostnej situácii v regióne". Táto previerka sa napokon uskutonila v utorok, vyplýva z vyjadrenia generálneho riaditea MAAE Rafaela Grossiho. Inpektori MAAE poas svojej misie v Líbyi zistili, e desa sudov obsahujúcich pribline 2,5 tony prírodného uránu vo forme koncentrátu uránovej rudy, ktoré Líbya predtým deklarovala ako uskladnené na danom mieste, sa tam nenachádza, uvádza sa v jednostránkovom vyhlásení, z ktorého cituje Reuters. MAAE v texte avizuje, e bude vykonáva "alie innosti" s cieom zisti okolnosti presunu uránu z daného miesta, ktoré agentúra OSN pre jadrový dozor nepecifikovala. MAAE chce zisti aj to, kde sa urán nachádza teraz, dodáva sa vo vyhlásení. Ako v om MAAE upozoruje, samotný fakt, e nie je známe miesto, kde sa jadrový materiál momentálne nachádza, môe predstavova rádiologické riziko a ohrozenie jadrovej bezpenosti. Líbya sa v roku 2003 - ete za vedenia Muammara Kaddáfího - vzdala svojho programu vývoja jadrových zbraní, v rámci ktorého získala centrifúgy vhodné na obohacovanie uránu, ako aj "návod" na zostrojenie jadrovej bomby, hoci v jeho realizácii dosiahla len malý pokrok. Od roku 2011, ke povstanie podporované alianciouNATOKaddáfího zvrhlo , je v Líbyi vemi nestabilná situácia. Od roku 2014 o moc súperia frakcie ovládajúce východ, resp. západ krajiny. Ich posledný veký ozbrojený konflikt sa skonil v roku 2020. Líbyjská doasná vláda, ktorá bola ustanovená zaiatkom roka 2021 na základe mierového plánu podporovaného OSN, mala pôsobi len do volieb naplánovaných na december toho istého roka. Tieto voby sa vak doteraz neuskutonili, preto je teraz sporná aj legitimita vlády.


Jak funguje jaderný kufřík

O víkendu Moskva ohlásila úspěšný test mezikontinentální střely Sarmat a hned poté odvysílala státní televize Rossija 1 pořad 60 minut, ve kterém penzionovaný ruský generál Jevgenij Bužinskij prohlásil: „Pokud bude sedm a půl megatuny dopraveno na území našeho takzvaného partnera, pak objekty, jako je New York s devíti miliony obyvateli, to je fajn město, přestanou existovat. Díky jediné raketě.“Frekvence podobných zpráv z Ruska se zvyšuje, i pravnučka Nikity Chruščova Nina, která je profesorkou mezinárodních vztahů v New Yorku, upozornila v Newsweeku na to, že Putin je ochoten nasadit taktické jaderné zbraně, protože je odhodlán vyhrát za každou cenu.Při rozloučení Vladimira Putina s Vladimirem Žirinovským v moskevské katedrále jsme mohli, jak oznámila ČTK, vidět, že prezidentův pobočník měl s sebou kufřík potřebný k jadernému útoku. Otázka, na kterou se pokusím v tomto textu odpovědět, zní: Jak jaderný kufřík funguje ve Spojených státech a jak v Rusku?Ve Spojených státech musí mít tento kufřík vždy u sebe jeden z členů ozbrojeného doprovodu a má ho většinou připoutaný k ruce: kufřík je z titanu, potažený kůží, má rozměry 45 krát 35 krát 25 centimetrů a váží 20 kilogramů. Američané mu říkají The Football. Kufřík obsahuje scénáře hrozeb, možností okamžitého úderu, návod pro vysílání projevu k národu i seznam atomových krytů. Autorizační kartu má prezident, který může zvolit odpálení konkrétní rakety.Mimo něj má kufřík i viceprezident, ale o odpálení hlavic může prezident rozhodnout zcela sám: svolení Kongresu ani Senátu nepotřebuje. V principu jde vlastně jen o pečlivě zabezpečený satelitní telefon, který umožňuje vydat povel k odpálení raket pouze autorizovanému člověku. Rakety odpalují vojáci, ale prezident nevolá přímo jim, mezi nimi stojí ještě Sbor náčelníků štábu a Pentagon. Teprve ti naplánují útok a vydají povel posádkám.Ruský kufřík má jméno Čeget – to je název hory na Kavkaze –, systém je mnohem jednodušší, protože ho měli používat politici vyššího věku. Ani ruský jaderný kufřík není jeden, pravděpodobně jsou tři a kromě prezidenta jej mají i ministr obrany a náčelník generálního štábu. Ani v tomto kufříku není žádné tlačítko, ale telefon, přes který se navzájem spojí a autorizují rozhodnutí. Rakety po jejich příkazu a následném příkazu generálního štábu odpalují vojáci. Podle odborníků z generálního štábu naší armády není ale v Rusku tolik brzd jako v USA, protože Putin má kolem sebe jen loajální skupinu spolupachatelů a žádné oponenty.Obrana pomocí jaderného deštníku proti takovému útoku je bohužel v Evropě nedostatečná. Třeba Berlín by šlo uhájit jen tehdy, kdyby se kolem města shromáždilo všech dvanáct Patriotů umístěných v severním Německu. Míra zásahů ale není příliš vysoká: hovoří se o 40 až 70 procentech, aspoň to sdělil odborný novinář Gabor Steingart německému týdeníku Focus. A takzvané hodiny soudného dne ukazují, jak blízko je lidstvo k jaderné katastrofě. Během kubánské krize ukazovaly čas 11 hodin a 58 minut, dnes se tento čas prodloužil o půl minuty: čím je minutová ručička hodin blíže půlnoci, tím je svět zranitelnější vůči jaderné katastrofě.Autor je publicista


V půdě okolo Fukušimy byly naměřeny nadlimitní hodnoty radioaktivního cesia

Nové testy zemědělské půdy ve Fukušimě a okolí ukázaly kontaminaci radioaktivním cesiem. Hodnoty jsou tak vysoké, že v okolí poškozené jaderné elektrárny pravděpodobně bude muset skončit zemědělská produkce. Japonci se o své zdraví obávají a v zemi se objevují samoobslužné testovací stanice, které změří radioaktivitu zakoupených nebo vypěstovaných potravin.„Je to rychlejší a levnější než využívat služeb univerzit, kam se musí vzorky posílat. Samoobslužné laboratoře tak využívá mnoho lidí,“ pochvaluje si jedna ze zákaznic.Test stojí až 50 dolarů, podle citlivosti, kterou si zákazník přeje a trvá přibližně 20 minut. Majitel samoobslužné laboratoře Motohiro Takamatsu si původně zakoupil jen jeden přístroj, aby ochránil svou rodinu. Rychle ale zjistil, že o novou službu bude velký zájem.„Své potraviny si testují jak koncoví spotřebitelé, tak zemědělci. Zatím se daří obavy rozptylovat a většina testů je pod hranicí 20 Bequerelů. Bezpečnostní normy přitom povolují hranici 200 až 500 Bequerelů podle typu potravin,“ pžibližuje.Že je opatrnost na místě ale dokazují nové testy, které zkoumaly koncentraci cesia 137 v půdě. I když v naprosté většině Japonska naměřily aktivitu jen 25 Bequerelů na kilogram, tak ve Fukušimě a sousedních prefekturách vědci zjistili hodnoty překračující limit 5 tisíc Bequerelů.Cesium 137 vydrží v přírodě několik desítek let. Nejnebezpečnější je ale ze začátku dokud se pohybuje volně. Když už se naváže na další minerály, tak je pro rostliny mnohem složitější ho vstřebávat. Do hnojiv a krmiv se také mohou přidávat zvláštní příměsi, které nebezpečí kontaminace minimalizují.


Malý reaktor vyrobí elektrinu pre 200 a 300-tisíc domácností. Chceme dodáva atómkam palivo a nahradi Rusov, vraví éf americkej firmy

Malý modulárny reaktor by vedel doda elektrinu pre 200- a 300-tisíc slovenských domácností. V súasnosti mnoho firiem vyvíja meniu alternatívu klasických jadrových elektrární ako sú napríklad Jaslovské Bohunice i Mochovce. Slovenská Jadrová a vyraovacia spolonos (Javys) a americká energetická firma Westinghouse najnovie podpísali memorandá o spolupráci v oblasti malých modulárnych reaktorov. éf americkej spolonosti pre Slovensko a esko Petr Brzezina hovorí v rozhovore o tom, kde by mohol takýto reaktor stá, koko trvá výroba a akú má ivotnos. Je to dôleitý krok nielen pre nás, ale ja pre Slovensko. Jedno memorandum zaha reaktor AP1000 a druhé je na reaktor AP300. Sú to reaktory, ktoré sú vsúasnosti vo svete asto skloované vsúvislosti srozvojom jadrovej energetiky. Znamená to tie to, e sJavysom si môeme vymiea technické a alie informácie tak, aby slovenská strana bola vbudúcnosti schopná uri, akým smerom pôjde a ktorý reaktor bude môc poui. Naou výhodou je, e my reaktor AP1000 máme vprovádzke a pri reaktoroch AP300 prebieha vývoj a budú taktie kdispozícii. Je mení. Veký reaktor má výkon nad 1000megawattov (MW), tie malé majú výkon pod 500MW. Konkrétne ná reaktor AP300 má výkon 300MW. Jeho technológia vychádza zreaktora AP1000, ktorý je u vprevádzke a jeho technológia je preverená. Sme vo fáze licencovania vAmerike a bude kdispozícii u po roku2030. Áno, rokujeme. Westinghouse u má podpísané kontrakty viných krajinách pre náhradu paliva do reaktorov VVER. Samozrejme, bavíme sa otom aj so Slovenskom omonosti nahradi ruské palivo palivom od Westinghousu. Je to vo fáze záverených rokovaní. Väinou je to tak, e po podpise zmluvy má zákazník nejaké zásoby paliva na preklenutie nejakého odbdobia, kedy mu bude dodané nové palivo. Situáciu vnímame. Verím tomu, e sa naa technológia presadí a zákazníci si ju vyberú sami zpohadu energetickej aj geopolitickej bezpenosti. Nie. U teraz dodávame palivo na Ukrajinu. Na vetkých ruských reaktoroch idú na nae palivo. Zárove vak platí, e Ukrajina má stále vzásobe aj ruské palivo zo starích dodávok. Ukrajinci tak postupne prechádzajú na iné ako na ruské palivo. Oni tam jednoducho povedané dostanú iba palivové tye, ktoré tam dajú. Palivové tye sú designované tak, aby sa nemuelo zasahova do kontrukcie. Zjednoduene povedané palivové tye od rôznych výrobcov budú fungova vrovnakom reaktore. Investovali sme do toho, lebo sme vedeli, e dopyt príde. Výmena paliva prebieha postupne. Vo východnej Európe je 30reaktorov, ktoré beia na ruské palivo, a sniektorými zákazníkmi u máme dohody. Minulý rok sme podpísali seským EZom na reaktory VVER1000 a túto jar sme podpísali dohody na VVER440. Samozrejme, sú tam nejaké technické veci, ktoré treba doladi. Kadý ná zákazník si to kontroluje a preveruje, no hlavná vec je, e to nie je technický problém. Vsúasnosti rokujeme sJavysom. o sa týka palivo, tak rokujeme so Slovenskými elektrárami. Vtejto chvíli nie. To vám dnes nepovie nikto. Otázkou sú ceny vase a mieste, ke sa to bude stava. ako sa hovorí ocene. Záleí aj na tom, kde sa to bude stava, aký je tam dodávateský systém a energetická infratruktúra. Avdy bude prvý reaktor najdrahí, ostatné alie budú lacnejie. Zhruba pre 200a 300-tisíc domácností. Tento reaktor dodáva asi 300MW elektriny alebo 900MW tepelných. Záleí na tom, ako sa táto produkcia vyuije. US. Steel bude zrejme potrebova celý výkon jedného takéhoto reaktora. Lokalít môe by viac, ale vsúasnosti sa skloujú najmä dve miesta. Jedno je pri atómovej elektrárni Jaslovské Bohunice a druhé na východe Slovenska. Východ krajiny bude potrebova elektrinu aj vzhadom na to, e koická fabrika U. S. Steel zvýi potrebu ma silný a lokálny zdroj elektriny. Ato môe by dôvodom, preo by sa tam mal vybudova malý modulárny reaktor. Môe by. Napríklad vesku prvý malý modulárny reaktor je naplánovaný pri Temelíne, kde sú veké jadrové bloky. Výhodou je, e je to preverená jadrová lokalita. Vyhovuje tam geológia a podobne. Dá sa to tam urobi pomerne rýchlo. Nové lokality, ktoré by sa urili, by museli by podrobené geologickému výskumu a alím preverovaniam. Záleí aj na tom, koko budú trva samotné povoovacie a licenné procesy. Tie môu trva aj 3roky i 4roky. Potom proces výstavby trvá tak 3a 4roky. Ale ke sa ich tu postaví trebárs desa, tak ten as sa vemi skráti. Nemusí sa ni licencova, dokladova, iba postavi. Napríklad vAmerike nám nabiehajú dva reaktory typu AP1000. Teplé skúky teda, i vetko funguje trvali pri prvom reaktore viac ako 90dní. Pri tom druhom trvali u iba 45dní. Takýchto reaktorov máme postavených u 6a máme snimi nejaké skúsenosti, ktoré môu vyui vetci nai zákazníci. Vsúasnosti malé rekatory vyvíja vea firiem. Tých firiem je asi 70po celom svete. Sú to aj Rusi, Francúzi i Kórejci. My máme výhodu vtom, e nae reaktory AP1000 u beia a ná malý reaktor AP300 je na AP1000 zaloený. ZAP1000, máme dáta a nielen poznatky zaloené na teórii. Od 60do 80rokov. Potom následne odstraovanie vyhoreného paliva a vetko stým spojené, teda aj takzvaný decomissioning odstraovanie celej elektrárne. Na tom u spolupracujeme sJavysom a ako vidíte, ide onesmierne dlhodobú spoluprácu a partnerstvo. Je to partnerstvo na 100rokov. Rokujeme srôznymi zákazníkmi, niektoré firmy sú aj tátom vlastnené. Sme vo fáze, kedy zákazníkom oznamujeme vlastnosti naej technológie AP300. Vetci vedia, e tá technológia bude kdispozícii po roku 2030.Licencia na ná reaktor AP300 by mala by udelená vUSA vroku 2027, nasledova by malo vydanie licencie pre konkrétne lokality a výstavba prvéhobloku. VSpojených tátoch vlokalite Vogtle zaal nedávno jeden blok AP1000 vyrába energiu pre rozvodnú sie, zatia o druhý blok sa pripravuje na prvé zavedenie paliva. tyri reaktory AP1000 vsúasnosti dosahujú víne rekordy vprevádzkovom výkone a dostupnosti, es alích reaktorov je tam vo výstavbe. Posko si vybralo technológiu AP1000 pre svoj vôbec prvý program jadrovej energie, zatia o Ukrajina sa zaviazala vybudova devä blokov. Bulharsko plánuje výstavbu jedného bloku a táto technológia sa zvauje vo viacerých alích lokalitách vstrednej a východnej Európe, vSpojenom kráovstve a vSpojených tátoch. Spolonos Westinghouse Electric Company vymenovala vo februári 2023Petra Brzezinu do funkcie Prezidenta Westinghouse pre esko a Slovensko. Brzezina bude usilova orozvoj jadrovej technológie vesku a na Slovensku. Predtým pôsobil ako generálny riadite a valích vedúcich funkciách vo viacerých medzinárodných spolonostiach vrátane koda Transportation, Alstom, OHL ZS, General Electric a ABB. Vroku 2021bol Petr vyhlásený asopisom Forbes za jedného znajlepích eských generálnych riaditeovroka.


Przybywa miejsc pracy w energetyce odnawialnej, ale nie w UE

UE to światowy lider w walce z globalnym ociepleniem, ale nie odnosi największych korzyści gospodarczych z rozwoju energetyki odnawialnej. Najwięcej miejsc pracy w tym sektorze powstało i wciąż przybywa w Chinach - wskazuje opublikowany dzisiaj raport. Według opracowania Międzynarodowej Agencji Energii Odnawialnej (International Renewable Energy Agency, IRENA) obecnie w przemyśle energetyki odnawialnej pracuje na świecie 7,7 mln osób. Rok wcześniej było to 6,5 mln osób, co oznacza wzrost w ciągu 12 miesięcy o 18 procent. - To kolejny dowód na to, że odejście od przyczyniających się do zmian klimatycznych paliw kopalnych i niebezpiecznej energetyki jądrowej na rzecz pozyskiwania 100 proc. energii ze źródeł odnawialnych do 2050 r. jest ważne nie tylko dla klimatu, ale również dla inteligentnej gospodarki - ocenił Jean-Francois Fauconnier z organizacji Climate Action Network. Raport IRENA pokazuje, że największe zatrudnienie w energetyce odnawialnej mają Chiny (3,39 mln), Brazylia (934 tys.), Stany Zjednoczone (724 tys.) oraz Indie (437 tys.). W UE najlepsze wyniki miały Niemcy (371 tys.) oraz Francja (176 tys.). Z najnowszych dostępnych danych za 2013 r. wynika, że liczba miejsc pracy w całej UE w tym sektorze wynosiła 1,2 mln, co oznacza spadek o 50 tys. w porównaniu z 2012 r. Najmocniej ucierpiał przemysł ogniw fotowoltaicznych, który ze względu na silną konkurencję oraz mniejsze niż zakładano zapotrzebowanie ze strony państw unijnych musiał zlikwidować 87 tys. miejsc pracy. W UE tylko pięć krajów - Niemcy, Francja, Wielka Brytania, Włochy i Hiszpania - zapewnia 70 proc. zatrudnienia w sektorze zielonej energii. Według Climate Action Network do zmiany tej sytuacji potrzebne są reformy, w tym wiążące na poziomie krajowym cele udziału energii ze źródeł odnawialnych na 2030 r. Przywódcy unijni na jesiennym szczycie klimatycznym ustalili, że cel ten będzie wynosił 27 proc., ale będzie wiążący jedynie na poziomie UE, a nie poszczególnych państw. Raport pokazuje, że fotowoltaika jest największym pod względem liczby miejsc pracy działem energetyki odnawialnej w skali globalnej. W 2014 r. zatrudniał on 2,4 mln osób, z czego dwie trzecie w Chinach. Państwo Środka jest nie tylko coraz ważniejszym producentem paneli słonecznych, ale też coraz większym rynkiem zbytu na te technologie. Zatrudnienie przy produkcji ogniw fotowoltaicznych rośnie również w Japonii, Stanach Zjednoczonych, Malezji i Korei Południowej. Jak wskazuje raport, drugim największym pod względem liczby miejsc pracy sektorem w energetyce odnawialnej jest produkcja biopaliw płynnych. W skali świata zatrudnienie w tej branży wynosi 1,8 mln osób, z czego najwięcej, bo 845 tys., w Brazylii. Ponad 1 mln miejsc pracy zapewnia energetyka wiatrowa. Połowa w nich powstała w Chinach, ale na rynku liczą się też USA, Brazylia oraz UE. Opracowanie pokazuje, że w USA i UE znajduje się łącznie 25 proc. miejsc pracy w energetyce odnawialnej, podczas gdy w 2012 r. było to 31 proc. Największą dynamikę w tworzeniu zatrudnienia w tym sektorze gospodarki wykazują kraje azjatyckie. Pięć z 10 krajów z największą liczbą miejsc pracy w energetyce odnawialnej to Chiny, Indie, Indonezja, Japonia i Bangladesz. Międzynarodowa Agencja ds. Energetyki Odnawialnej (IRENA) jest globalnym centrum współpracy i wymiany informacji w tym zakresie dla 139 krajów oraz UE. IRENA promuje wykorzystywanie wszelkich form energetyki odnawialnej. (np)


Evropští vědci usilují o převratné projekty

Čeští výzkumníci se spokojují s bojem o malé sousto Hamburk/Od našeho zpravodaje/- V příjemném kongresovém sále luxusního hamburského hotelu Grand Elysée, pod povrchem uhlazené diskuse, zuřil boj o přístup k mozkům a nápadům, které mohou posunout ekonomiku země do nových dimenzí. Probíhala tu konference o evropských výzkumných infrastrukturách. Pod tímhle mocneříkajícím označením se v tomto případě skrývají vědecká zařízení i projekty, jejichž rozsah přesahuje materiální a lidské kapacity jednotlivých států Evropské unie a je možné je uskutečnit pouze v mezinárodní spolupráci. Což přesně evropská věda potřebuje, pokud se chce vymanit ze zpoždění za USA či Japonskem. Čeští zástupci to měli při jednáních složitější než jiní. Vědci mají zájem o účast na projektech jaderného výzkumu. Mezinárodní spolupráci však garantuje ministerstvo školství, které nyní vede Dana Kuchtová za Stranu zelených. A zelení, jak známo, jsou protijaderní...  O evropské vědě čtěte také: Příliš rizikový výzkum? Banka na něj půjčí  "Kdo dostane nějakou výzkumnou infrastrukturu na své území, má jisté, že si tím přivede domů špičkovou vědu a vědce z různých zemí," říká Jan Hrušák z Akademie věd ČR, který se konference v Hamburku účastní. "Cizí odborníci přinášejí nové myšlenky a nové znalosti, obohacují vzdělávání studentů. Výsledky výzkumů pak mohou snáze sloužit domácímu průmyslu," doplňuje další účastník konference, Jan Marek, který má na českém Ministerstvu školství, mládeže a tělovýchovy na starosti vědeckou spolupráci se zahraničím. Po jednáních se evropské země nakonec shodly, že stojí za to vybudovat 35 výzkumných infrastruktur. Česká republika má zájem o účast v sedmi z nich. Neusiluje však o to, aby špičkové vědecké projekty dostala na vlastní území. Chce být mezi menšími partnery, kteří ponechají vedení jiným. "Neměli jsme v minulých letech zkušenosti s obrovskými dimenzemi celoevropských projektů. Takže jsme ani nezkoušeli získat nějakou pro naši zemi," přiznává Jan Marek. "Zhruba za dva roky se bude rozhodovat o nových infrastrukturách. Tam už snad budeme o některé usilovat." Mezitím čeká české vědce jiný problém. Ze sedmi vybraných infrastruktur, na nichž se chtějí podílet, se dva přímo týkají využití jaderných reaktorů. V jednom případě jde o výzkum materiálů vhodných pro atomové elektrárny, v druhém pak jaderný reaktor slouží jako zdroj neutronů pro další výzkum. V zákulisí se hovoří o tom, že ministryně školství Dana Kuchtová se jako členka Strany zelených od těchto projektů chce distancovat. "K tomu se nebudu vyjadřovat," odmítl diskusi na toto téma se zpravodajem Aktuálně.cz Jan Marek z ministerstva školství. "Paní ministryně už podepsala dopis, v němž se ke zmíněným projektům hlásíme. Nedokážu si představit, že bychom teď couvli," tvrdil Ivan Wilhelm, bývalý rektor Univerzity Karlovy a nyní vládní zmocněnec pro evropský výzkum. Další projekty, o něž mají Češi zájem, se týkají výzkumu urychlování částic v synchrotronu, výzkumu laseru, a patří sem i tři společenskovědní bádání. Neplatí však, že kdo se přihlásí, má účast automaticky jistou. Ostatní země jej mohou diplomaticky zdvořile, ale nekompromisně z projektu vytlačit. "Česká věda má v zahraničí lepší pověst než doma; nemyslím, že by nás v projektech nechtěli," věří Jan Marek. Konference ve čtvrtek skončila s tím, že projekty ještě nejsou rozděleny a není ani přesně domluveno jejich financování. Nedá se tedy zatím říct, jak se na nich bude Česko podílet. Příklad, jak by to mohlo v budoucnu vypadat, však ukázalo Německo. Ještě než se debata o výzkumných infrastrukturách stačila uzavřít, oznámilo, že jednu z nich u sebe postaví. Zaplatí tři čtvrtiny nákladů a bude mít v hamburském středisku DESY laser, jehož paprsky budou schopny pronikat do nitra hmoty (jde o jiný typ laseru, něž na jakém chtějí spolupracovat Češi). Na rozdělení tedy už zbývá o jednu infrastrukturu méně.


Merkelová: Svet je odhodlaný zabráni Iránu získa jadrové zbrane

Mníchov 10. februára (TASR) - Nemecká kancelárka Angela Merkelová dnes uviedla, e medzinárodné spoloenstvo je odhodlané zabráni Iránu získa jadrové ... Mníchov 10. februára (TASR) - Nemecká kancelárka Angela Merkelová dnes uviedla, e medzinárodné spoloenstvo je odhodlané zabráni Iránu získa jadrové zbrane. Teherán musí splni poiadavky Bezpenostnej rady OSN a Medzinárodnej agentúry pre atómovú energiu (MAAE), v opanom prípade mu hrozí medzinárodná izolácia.SkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamouSkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamou V úvodnom vystúpení na konferencii o bezpenostnej politike v Mníchove Merkelová tie oznaila za neprijatené vyjadrenia vedúcich iránskych initeov na adresu Izraela. Upozornila zárove Sýriu, e by "nemala pochybova" o podpore svetového spoloenstva pre Izrael a Libanon. Stredobodom tohtoronej mníchovskej konferencie je spor okolo iránskeho jadrového programu. Izraelská ministerka zahraniných vecí Cipi Livniová v piatok veer vyzvala medzinárodné spoloenstvo, aby zastavilo nukleárnu hrozbu Iránu. Na podujatí sa zúastní aj hlavný iránsky vyjednáva pre otázku jadrového programu Alí Laridání. Merkelová v úvode prejavu oznaila za jednu z najväích hrozieb pre dnený svet klimatické zmeny. Táto hrozba je globálna a zasahuje vetkých udí, nikto pred ou nemôe utiec, uviedla kancelárka s výzvou na väie spoloné úsilie svetového spoloenstva o zniovanie emisií skleníkových plynov.


Mégis ellenőrzik a radioaktív szivárgást Japánban

Japán beengedi a Nemzetközi Atomenergia-ügynökség ellenőreit a múlt héten a szigetország nyugati partvidékén bekövetkezett erős földrengés következtében megsérült atomerőművébe - közölte hétfőn az illetékes japán hatóság. Japán mégis engedélyezi a világ legnagyobb kapacitású, Kariva atomerőmű ellenőrzését, miután a múlt héten radioaktív anyaggal szennyezett víz szivárgott a Japán-tengerbe a heves földrengést követően. A japán kormány először azt közölte a Nemzetközi Atomenergia-ügynökséggel (NAÜ), hogy nem tart igényt a szervezet segítségére, de a helyi hatóságok nyomás alá helyezték az ellenőrök beengedése érdekében. A Nikkei című japán üzleti lap értesülése szerint a NAÜ-ellenőrök augusztus elején kereshetik föl a Kariva erőművet. A radioaktív szivárgás a múlt heti, a Richter-skálán mért 6,8 fokozatú, 10 emberéletet követelő földrengés következtében történt.


Američan koupil opuštěný jaderný bunkr a vytvořil z něj netradiční bydlení

Bydlení se dá vytvořit z ledasčeho. Zářným příkladem je Dean Anderson, jenž v americkém Paradise Valley ve státě Montana v netradiční bydlení přebudovává síť opuštěných jaderných bunkrů z 80. let minulého století. Američan se do Paradise Valley zamiloval v roce 2018 během rybářského výletu a brzy poté se zde začal porozhlížet po pozemcích ke koupi. Když narazil na inzerát, kde jistý muž prodával za rozumnou cenu opuštěný jaderný bunkr z dob studené války, dlouho neváhal. A nyní místem, které přebudovává v obyvatelný prostor, provedl dokumentaristku Kirsten Dirksen. „Byl to pro mě v podstatě beton v hodnotě milionu až milionu a půl dolarů (23-34 milionů korun) uvízlý v podzemí. Říkal jsem si, že bych to mohl za rozumný finanční obnos odkoupit a přetvořit v něco úžasného,“ svěřil se Anderson. Kompletní prohlídka Andersonova projektu Pozemek se skládá z více než 50 bunkrů, které byly vybudovány v 80. letech minulého století v rámci ochrany proti jadernému výbuchu. Mnoho let však ležely ladem a chátraly, a tak vyžadovaly rozsáhlou rekonstrukci. Anderson začal vyřezáváním dveří a oken do železobetonu a poté připojil vnější konstrukci, která slouží jako vchod. Vchodová okna mají velké rozměry, aby umožnila výhled na zdejší majestátní hory. Není bez zajímavosti, že během procesu přestavby zde našel 20 tun potravinových zásob a zdravotnického materiálu. V uzavřených sudech byla například pšenice, olivový a sezamový olej, mungo fazole či práškové arašídové máslo. Aktuálně jsou dokončeny dva apartmány, včetně veškerého vybavení, které je nutné k pohodlnému bydlení. Jediná věc, která v obyvatelné části schází, jsou s ohledem na typ prostoru okna. To Američan vyřešil zářivými žárovkami s modrým nádechem. „Chtěl jsem tím přiblížit venkovní prostředí. Je to skoro jako obloha,“ tvrdí. S ohledem na to, že podzemní kryt byl v minulosti postaven tak, aby se do něj vešlo až 250 lidí, čeká na rekonstrukci ještě velká část prostoru. In Paradise Valley, Montana, there're 52 bunker homes. When Dean Anderson found one for sale by owner he started an adventure restoring an extensive underground shelter with geothermal energy & extreme weather protection. Watch the video by@kirstendirksenhttps://t.co/LDSPUElucjpic.twitter.com/eumvNPdPZC S přebudováváním mu pomáhají místní mladí muži, kteří se vypořádávají s různými typy problémů. Anderson totiž věří, že fyzická práce může sloužit jako terapie. Ostatně sám se díky ní vzdal alkoholu, píše deníkThe Sun. Všechny pomocníky, kteří žijí na ulici nebo se vrátili z vězení, Američan zaučuje a následně jim pochopitelně za odvedenou práci platí. „Máme tady asi 40 chlapců. Většina z nich je čistá a zdravá a daří se jim dobře,“ tvrdí Anderson. A dodává: „Celá tahle věc je pekelná jízda.“


Prvýkrát si svet pripomenie ernobyskú katastrofu ako medzinárodný de

Prvýkrát si svet 26. apríla 2017 pripomenie haváriu v atómovej elektrárni v ernobyle ako Medzinárodný de spomienky na ernobyskú katastrofu. Pripadol na de, ke vroku 1986vo vtedajom Sovietskom zväze nastala havária vernobyskej atómovej elektrárni V.I. Lenina pri meste Pripja nealeko od ernobya na ukrajinskomúzemí. Valné zhromadenie Organizácie Spojených národov (VZ OSN) 8.decembra 2016vyhlásilo 26.apríl za Medzinárodný de spomienky na ernobyskú katastrofu stým, aby sa táto udalos pripomínala od roku 2017.Jedným zcieov tohto nového medzinárodného da vkalendári je lepie pozna dlhodobé dôsledky havárie vernobyskej atómovej elektrárni, uviedlaOSN. Popri lepom poznaní dôsledkov havárie ide aj ozabezpeovanie potrieb udí vpostihnutých oblastiach. Vbývalom Sovietskom zväze bolo vystavených vplyvu radiácie takmer 8,4milióna udí vBielorusku, na Ukrajine a vRusku. Vláda Sovietskeho zväzu uznala a vroku 1990, e potrebuje medzinárodnú pomoc pri rieení následkov ernobyskej havárie. Vtom istom roku VZ OSN schválilo rezolúciu 45/190, ktorou umonilo zlepi koordináciu medzinárodného úsilia a globálneho prístupu pri odstraovaní následkov havárie vatómovej elektrárni a pri ich zmierovaní. Osobitný tím poverilo úlohou stimulova a sledova aktivity systému OSN voblasti odstraovania následkov havárie. Vroku 1991zriadilo aj osobitný ernobyský cieovýfond. Od roku 1986OSN a jej intitúcie spolu svýznamnými mimovládnymi organizáciami uskutonili vye 230projektov súvisiacich svýskumom a poskytnutím pomoci voblastiach zdravotníctva, jadrovej bezpenosti, spoloensko-psychologickej rehabilitácie, ivotného prostredia, výroby istých potravín a zvyovaním povedomia ohavárii vatómovej elektrárni. ernobyská atómová elektráre V. I. Lenina bola postavená vblízkosti mesta Pripja. Pri experimente, ktorý sa odohrával za stenami tvrtého bloku zlyhal udský faktor. Pri experimente vnoci na 26.apríla, ktorý mal vreaktore overi zotrvaný dobeh turbogenerátora nekontrolovatene vzrástol výkon reaktora, dolo kprehriatiu paliva a detrukcii jeho povrchu. O01:24 miestneho asu nastali dva výbuchy. Po nich dolo kpoiaru a úniku radiácie. Katastrofa sa povauje za najhoriu jadrovú a ekologickú haváriu vhistórii.


Moszkva nagyszabású fegyverkezésbe kezdene

A tervek szerint tíz éven belül a haditechnikai eszközeik kétharmadát modernizálják Oroszországban. A fegyveres erők tervezett korszerűsítéséről Dmitrij Medvegyev orosz elnök beszélt. A légierő egyik parancsnoka korábban arról nyilatkozott, hogy bombázókat telepíthetnek Kubába és Venezuelába, azonban a kritikusok szerint ez a tervezet csak az alkupozíciót javítja az orosz-amerikai tárgyalások előtt. Kövesse az Indexet Facebookon is! Kapcsolódók (2) Az orosz hadsereg fegyverzetének nagyszabású korszerűsítését helyezte kilátásba 2011-től Dmitrij Medvegyev elnök, aki ezen belül is a hadászati nukleáris erők harcképességének fokozását nevezte a legfontosabb feladatnak. Az orosz államfő szerint továbbra is veszélyt jelentenek a helyi válságok és a nemzetközi terrorizmus, és a NATO is katonai fejlesztésekre készül Oroszország közelében. Medvegyev szerint a minőségi korszerűsítés az ország magabiztos fejlődésének alapvető feltétele, ezért a gazdasági válságtól függetlenül elvégzik a szükséges fejlesztéseket. Az összes harci egység állandó készültségének biztosítását a fegyveres erők korszerűsítésének egyik alapvető elemének nevezte. Hangsúlyozta, hogy a nukleáris elrettentést szolgáló erőknek feltétlenül teljesíteniük kell az Oroszország katonai biztonságának szavatolásához szükséges feladatokat. "Véget kell vetni a javítgatásnak, s a korábbinál több és jobb fegyvert kell beszerezni" - mondta. Hozzátette, hogy az ország hadiipara jelenleg túl sok energiát fordít a régi haditechnikai eszközök karbantartására. A jövőben a hadgyakorlatokra is több pénzt fordítanak, és számukat megsokszorozzák. A védelmi minisztériumban számos magas rangú katonai vezető bevonásával tartott tanácskozáson Anatolij Szergyukov védelmi miniszter elmondta, hogy ma az orosz fegyveres erők haditechnikai eszközeinek mintegy tíz százaléka mondható korszerűnek, de 2020-ra ez az arány már 70 százalék lesz. Számos főtiszt és kívülálló szakértő bírálta a fegyveres erők tervezett reformját. Kubába és Venezuelába telepítenének? Egy tervezet szerint megsokszoroznák az orosz jelenlétét a világban, és egy magas rangú orosz katonai vezető megerősítette, hogy Moszkva az Egyesült Államokhoz közel, Kubában vagy Venezuelában állomásoztatná stratégiai nukleáris bombázói egy részét, írja a Christian Science Monitor. "Hugo Chavez venezuelai elnök egy egész szigetet felajánlott nekünk, amelynek repülőterét bombázóink ideiglenes bázisaként használhatnánk" - mondta szombaton Anatolj Zsikarev tábornok, az orosz légierő egyik parancsnoka. "Kubában van négy-öt olyan kifutópályával rendelkező repülőtér, amelyik teljesen megfelelne nekünk" - mondta. Moszkva két éve újból bombázókat küldött őrjáratozni az észak-amerikai partok közelébe, azonban tábornokok kifogásolták, hogy megfelelő helyi bázisok híjján a repülőknek túl sok időbe került oda-vissza repülnek oroszországi támaszpontjukra. A hírportál hozzáteszi, hogy a tervezetről még vitáznak Oroszországban, kritikusok pedig egyenesen úgy gondolják, hogy a Kubába és Venezuelába telepítendő nukleáris bombázókról szóló hírek valójában csak arra szolgálnak, hogy jobb alkupozícióba hozzák Moszkvát az áprilisban esedékes amerikai-orosz megbeszélések előtt. "Ez jó módszer Washington figyelmének felkeltésére" - mondta a Christian Science Monitornak Irina Zvigelszkaja, biztonságpolitikai elemző. Oroszország korábban elismerte a két szakadár grúz terület, Abházia és Dél-Oszétia függetlenségét, amelyek közül az előző héten az előbbi 49, míg utóbbi 99 évre engedélyene orosz bázisokat területükön. Ezeket orosz sajtóban megjelent információk szerint akár még év végéig létrehozhatják. A Christian Science Monitor szerint Moszkva emellett korábbi szovjet szövetségesekkel is tárgyalt a hidegháborús időszakban létező tengerészeti támaszpontjainak megnyitásáról Vietnamban és Szíriában. Kövesse az Indexet Facebookon is!


Účastníci jaderných jednání s Íránem mírní očekávání

Podle diplomatů se objevil rozpor mezi Francií a dalšími západními mocnostmi Ženeva/Moskva/Paříž/Peking- V Ženevě v sobotu třetím dnem pokračovala jednání šestice velmocí sÍránemo jeho jaderném programu. Přítomní šéfové diplomaciíFrancie,BritánieaNěmeckaale tlumili naděje na to, že by ještě týž den mohlo být dosaženo předběžné dohody. Podle diplomatů se objevil rozpor mezi Francií a dalšími západními mocnostmi. Íránský prezidentHasan Rúhánívyzval vyjednavače, aby nepromarnili "výjimečnou příležitost" dosáhnout dohody po deseti letech konfrontace kolem íránského jaderného programu. Náměstek íránského ministra zahraničí Abbás Araghčí íránské agentuře ISNA řekl, že nynější kolo jednání skončí dnes večer. "V některých otázkách vládne větší shoda, v jiných menší," řekl Araghčí. "Jednání nebudou pokračovat zítra (v neděli). Buď vyústí dnes večer v dohodu, nebo v další kolo rozhovorů," řekl Araghčí. Jeho šéf, íránský ministr zahraničí Mohammad Džavád Zaríf řekl, že nebude-li dosaženo dohody tento víkend, jednání "budou pokračovat za týden nebo deset dní". V Ženevě jsou ministři zahraničí téměř všech vyjednávacích zemí skupiny 5+1 (stálí členové Rady bezpečnosti OSN a Německo). Podle čínského státního rozhlasu se tam vydává i šéf diplomacie Číny, kterou zatím zastupuje jeho náměstek. Naděje na rychlé dosažení dohody, která by umožnila zmírnit protiíránské sankce výměnou za omezení kontroverzního jaderného programu, ale dopoledne mírnili francouzský ministr zahraničí Laurent Fabius i jeho britský kolega William Hague. Fabius řekl, že není jisté, že dohody s Íránem bude dosaženo při nynějších jednáních. V rozhlase France Inter za hlavní sporné body v označil íránský reaktor v Araku a obohacování uranu na úroveň 20 procent. Řekl také, že se musejí brát vážně obavy Izraele a arabských zemí v regionu. Podle diplomatů, které citovala agentura Reuters, to ukazuje na spor mezi západními mocnostmi a na to, že se Francie snaží zastínit ostatní strany jednání. "Američané, EU a Íránci pracují na tomto návrhu intenzivně již měsíce a toto není nic jiného, než pokus Fabiuse získat v závěrečné fázi jednání na významu," řekl agentuře nejmenovaný diplomat. Íránský prezident Rúhání z Teheránu vyzval k úspěšnému završení rozhovorů. "Doufám, že strany, které vyjednávají s Íránem, využijí výjimečné příležitosti vytvořené íránským lidem a dosáhnou pozitivního výsledku v rozumném čase," řekl podle íránské agentury IRNA Rúhání. Připomněl, že "tato příležitost byla vytvořena (prezidentskými) volbami 14. června". Jednání mělo původně skončit už v pátek. Kvůli náznakům, že by se dalo dospět ke dohodě, se ale jednalo dál. V sobotu dopoledne dorazil do Ženevy šéf ruské diplomacie Sergej Lavrov. Už v pátek tam přijeli jeho kolegové - americký ministr zahraničí John Kerry, Fabius, Hague a šéf německé diplomacie Guido Westerwelle. Kerry a íránský ministr zahraničí v pátek jednali pět hodin. Několik hodin jednali i v sobotu za přítomnosti šéfky diplomacie Evropské unie Catherine Ashtonové. USA a Írán přitom spolu už přes 30 let nemají diplomatické vztahy. Žádné podrobnosti o obsahu předběžné dohody s Íránem nejsou podle agentury DPA známy. Pozorovatelé ale vycházejí z toho, že by Írán výměnou za zmírnění hospodářských sankcí zastavil určité části svého jaderného programu, konkrétně obohacování uranu na úroveň vyšší, než je zapotřebí pro jadernou energetiku. Hague řekl, že rozhovory velmi dobře pokročily a pokračují, zbývá prý ale ještě vyřešit některé důležité otázky. "Je příliš brzy na to, abychom mohli říci, že dnes dospějeme k úspěšnému konci," řekl Hague novinářům během přestávky v rozhovorech. Nevoli a rozhořčení nad průběhem jednání v Ženevě mířících údajně k dohodě vyjádřil v pátek Izrael. Premiér Benjamin Netanjahu řekl, že dohoda by byla dobrá pro Írán, nikoliv ale pro ostatní svět a ubezpečil, že Izrael se jí řídit nebude. Izrael tvrdí, že Írán jen hraje o čas a jadernou bombu bude vyvíjet tajně, přičemž se zbaví sankcí. Rozptýlit obavy Izraele se snažil v pátečním telefonátu Netanjahuovi americký prezident Barack Obama. Zdůraznil v něm odhodlání USA zabránit Íránu získat jadernou zbraň.


Igen ritka atommag-reakciót figyelhettek meg magyar kutatók

A vörös óriáscsillagokban lejátszódó egyik nagyon ritka magreakciót sikerült elsőként megfigyelni az olaszországi Gran Sasso Nemzeti Laboratóriumban, magyar kutatók részvételével. A méréseket a világ egyetlen mély földalatti gyorsítójával végezte a LUNA nemzetközi együttműködés, amelyben az MTA Atommagkutató Intézet szakemberei is részt vesznek. Sokmilliárd év múlva Napunk vörös óriáscsillaggá válik. Az ilyen csillagokban lezajló igen ritka atommagreakciót sikerült laboratóriumi körülmények között megfigyelni a LUNA nemzetközi együttműködés keretében. A LUNA együttműködés az olaszországi Gran Sasso Nemzeti Laboratóriumban végzi kísérleteit, melyek során most először sikerült megfigyelni egy olyan reakciót, mely világunk egyik fontos kémiai eleme, a nátrium kialakulásáért felelős vörös óriásokban. A kutatók aPhysical Review Lettersfolyóiratban publikálták eredményeiket. Megmutatja, mi folyik a csillagok belsejében A LUNA kísérletek lelke (mint azt a betűszót adó Laboratory for Underground Nuclear Astrophysics név is mutatja) egy mélyen a földfelszín alatt lévő részecskegyorsító. A világon ez az egyetlen olyan berendezés, ahol a föld alatti elhelyezkedés eredményeként a kozmikus háttérsugárzás olyan alacsony, hogy máshol nem vizsgálható folyamatok is kutathatókká válnak. A gyorsítóval olyan atommagok közötti kölcsönhatások vizsgálhatók, melyek csillagok belsejében, vagy éppen az ősrobbanás után játszódnak vagy játszódtak le, felépítve a világunkat alkotó kémiai elemeket. Ritka magreakciót figyeltek meg Az együttműködés legújabb kísérletében protonok és 22-es tömegszámú neon-izotópok között lejátszódó magreakciót vizsgált. A reakcióban sikerült megfigyelni három „rezonanciát”, azaz olyan energiatartományokat, ahol a folyamat valószínűsége jelentősen megnő. Ez a megfigyelés igen nagy jelentőségű a vörös óriások energiatermelése és annak a nátriumnak a kialakulása szempontjából, mellyel például (nátrium-klorid formájában) ételeinket sózzuk itt a Földön. „Eredményünk egy fontos lépés a kémiai elemek eredetének megértéséért tett hosszú úton, amelyen a LUNA együttműködés már 25 éve halad” - mondta Paolo Prati, az együttműködés szóvivője. „A csillagok energiatermelésük közben építik fel a világunkat alkotó kémiai elemeket, melynek során magreakciók bonyolult láncolata játszódik le. E reakciók közül még igen keveset sikerült a csillagokra jellemző körülmények között vizsgálnunk itt a Földön. A kevés sikeres vizsgálat többsége a LUNA együttműködés nevéhez kötődik. ” Magyar részvétel a LUNA együttműködésben A LUNA nemzetközi együttműködés jelenleg mintegy 50 fizikusból áll, akik olasz, magyar német és skót intézetekből kerülnek ki (INFN, Olaszország; Helmholtz-Zentrum Dresden-Rossendorf, Németország; School of Physics and Astronomy of the University of Edinburgh, Egyesült királyság). A Magyar Tudományos Akadémia debreceni Atommagkutató Intézet fizikusai 15 éve, az együttműködés születésétől részt vesznek annak munkájában. Több projekt vezetésével és folyamatos részvételükkel a kutatómunkában megbecsült szerepet játszanak a kollaboráció működésében. Forrás:MTA


Kiszámolták hányan halnának meg az első napon, ha Észak-Korea bombát dobna a nagyvárosokra

Észak- Korea milliók haláláért lehet felelős, ha Kim Jong-un úgy dönt, hogy nukleáris rakétákat lő ki az ellenségei nagyvárosaira, amibe bele tartozik New York és London is.
Becslések szerint, a 300 kilotonnára saccolt rakéták bárhol lecsaphatnak az USA-ra, ami milliók végzetét jelentené.24 óra alatt nagyjából 710.870 ember halna meg, a sérültek száma pedig 982.750 körül lenne a támadást követően,és még a radioaktív sugárzás hatásait nem is számolták ebbe bele, ami csak órákkal vagy hetekkel később kezdené el megtizedelni a lakosságot. Ha Londonra csapnának le, ott nagyjából 281.010 áldozatot és 662,900 sebesültet követelneaz első napon a támadás, és New Yorkhoz hasonlóan itt is a radioaktív sugárzás jelentené az egyik legnagyobb veszélyt, ami több száz kilométeres körzetben érintené a várost, ahol több mint 1 millióan veszítenék az életüket. (Daily Star)


Tusk: wizyta premiera Japonii przejdzie do historii naszych relacji

Wizyta premiera Japonii w Warszawie przejdzie do historii i będzie kamieniem milowym polsko-japońskich relacji - ocenił w niedzielę premier Donald Tusk. Shinzo Abe uważa, że Polska i Japonia muszą rozwijać wzajemną współpracę m.in. w zakresie obronności. Jednym z głównych tematów spotkania Shinzo Abe z Donaldem Tuskiem była współpraca w dziedzinie energetyki. "Oba nasze kraje muszą dużo płacić za importowaną energię, a to ma bezpośredni wpływ na konkurencyjność naszych gospodarek. Uzgodniliśmy w związku z tym kontynuowanie prac Grupy Wysokiego Szczebla do spraw energetyki, szczególnie w sektorze energii jądrowej i odnawialnej" - poinformował Tusk na wspólnej konferencji prasowej z Abe. Premier oświadczył, że Polska jest otwarta na współpracę z japońskimi partnerami, którzy planują w naszym kraju podjęcie działalności w sektorze energetycznym. "Cieszymy się także na wymianę doświadczeń, jeśli chodzi o technologię czystego węgla. Japonia jest tutaj jednym ze światowych liderów, (...) a energia oparta na węglu to jedno z kluczowych zagadnień polskiej gospodarki" - powiedział polski premier. Zadeklarował również, że Polska chce współpracować z japońskimi naukowcami na rzecz tworzenia tzw. inteligentnych sieci energetycznych. Tusk zauważył, że polsko-japońska współpraca w ostatnim czasie rozwija się "bardzo intensywne"; nazwał Shinzo Abe przyjacielem Polski. Premier zauważył, że to nie jest pierwsza wizyta Shinzo Abe w Polsce - jest on w Warszawie ponownie po wielu, wielu latach. "Chciałem podziękować za pańskie wrażenie, które przekazał pan w czasie naszego spotkania, wrażenia wielkich zmian, jakie Polska przeszła od tego czasu. Nasza relacje, nasza współpraca rozwija się bardzo intensywnie w ostatnim czasie" - powiedział szef polskiego rządu. W jego ocenie, wizyta premiera Japonii w Warszawie, która zbiega się ze szczytem przywódców państw Grupy Wyszehradzkiej przejdzie do historii. "Dobra pozycja państw Grupy Wyszehradzkiej w europejskiej gospodarce w czasie kryzysu, to dobra przesłanka, aby współpraca pomiędzy Japonią i Grupą Wyszehradzką była jak najściślejsza. Jestem przekonany, że warszawskie spotkanie będzie kamieniem milowym i przejdzie do historii relacji Japonii z Polską i relacji Japonii z całą Europą" - powiedział Tusk. Według polskiego premiera, wizyta Abe otwiera też nowy rozdział w relacjach Japonia-Grupa Wyszehradzka. Jak podkreślił, z premierem Abe będzie wspierać aktywnie tę współpracę. Rozmowa premierów Polski i Japonii dotyczyła też m.in. polsko-japońskiej współpracy w dziedzinie gospodarczej, obronnej, bezpieczeństwa, nauki i technologii, promocji inwestycji oraz polityki klimatycznej. "Główne obszary współpracy między Polską a Japonią, to dialog polityczny, współpraca gospodarcza i naukowa oraz wspieranie kontaktów międzyludzkich" - powiedział Tusk. Poinformował także, że przedmiotem rozmowy była współpraca w sektorze obronnym. "Ustaliliśmy, że już latem tego roku będziemy kontynuowali w sposób bardziej formalny współpracę na rzecz obrony obu państw i Japonii i Polski" - powiedział Tusk. Premier Japonii podkreślił, że Polska i Japonią muszą dążyć do dalszej współpracy, która ma mieć na celu rozwój obu państw. "Zgodziliśmy się, że należy dążyć do spotkania, którego celem będzie omówienie konkretnych działań mających na celu rozwój współpracy w zakresie obronności" - powiedział japoński premier. Dodał, że w sierpniu tego roku Polskę odwiedzi flotylla japońskich statków szkoleniowych. Abe poinformował także, że jego rozmowa z Donaldem Tuskiem dotyczyła też "dużej potrzeby wzrostu wymiany" między Polską i Japonią również w zakresie "wymiany ludzkiej". "Z całą pewnością musimy dążyć do tego, aby budować i rozwiązywać problemy międzynarodowe, również dzięki współpracy między Japonią i Polską" - podkreślił. Premier Japonii wyraził podziw dla osiągnięć Polski, jeśli chodzi o rozwój gospodarczy na przestrzeni ostatnich 20 lat. "Z całą pewnością można powiedzieć, że Polska jest silnikiem wzrostu gospodarczego Europy. Chciałby wyrazić swój wielki podziw dla takich osiągnięć Polski" - powiedział Abe. Po rozmowach w kancelarii premiera obaj szefowie rządów udali się na Zamek Królewski, gdzie Shinzo Abe weźmie udział w spotkaniu szefów rządów państw Grupy Wyszehradzkiej - Polski, Czech, Węgier i Słowacji. Ok. godz. 15 planowana jest konferencja prasowa. Po południu Shinzo Abe zostanie przyjęty przez prezydenta Bronisława Komorowskiego. Jednym z ważniejszych tematów szczytu V4-Japonia ma być umocnienie stosunków ekonomicznych między Japonią a państwami Grupy Wyszehradzkiej. Strona japońska przekonuje, że szybkie podpisanie porozumienia o wolnym handlu między UE a Japonią, będzie korzystne również dla gospodarki Polski i innych krajów Grupy.


Minister Czarnek ma nowe zajęcie, będzie nadzorował rozwój reaktorów jądrowych

Przemysław Czarnek otrzymał nową posadę. Minister został powołany na wiceprzewodniczącego rady do spraw rozwoju technologii wysokotemperaturowych reaktorów atomowych chłodzonych gazem. O nowym zajęciu szefa resortu edukacji i nauki poinformował serwis Money.pl. Jakie są nowe kompetencje Czarnka? Minister edukacji i nauki, który z wykształcenia jest prawnikiem, a w 2020 roku otrzymał tytuł profesora Katolickiego Uniwersytetu Lubelskiego, będzie miał teraz nowe, bardzo odpowiedzialne zadanie. Rada, do której dołączył Przemysław Czarnek, ma za zadanie monitorować rozwój technologii wysokotemperaturowych reaktorów chłodzonych gazem, wyznaczać jej nowe kierunki oraz opracowywać rekomendacje w zakresie promowania tej technologii. Rada ds. rozwoju technologii wysokotemperaturowych i reaktorów atomowych chłodzonych gazem podlega Ministerstwu Klimatu i Środowiska. Jej szefem będzie minister środowiska Michał Kurtyka. Do rady dołączą także m.in. członkowie Narodowego Centrum Badań Jądrowych i Polskiej Agencji Kosmicznej. Kilka miesięcy temu Narodowe Centrum Badań Jądrowych dostało od ministerstw nauki i środowiska ponad 60 mln zł na projekt podstawowy reaktora jądrowego. Serwis Money.pl podaje, że rząd PiS od 2016 roku przeznacza miliony złotych na opracowanie w Polsce koncepcji budowy reaktora atomowego o wysokiej sprawności i mocy. Jeszcze w 2018 roku informowano, że koszt zaprojektowania pierwszego takiego reaktora szacuje się na 500 mln zł, a koszt jego budowy - na 2 mld zł netto. (Źródło: Money.pl) Zobacz także: Religia obowiązkowa w szkole? Minister Czarnek nie pozostawia złudzeń Czarnek odpowiada Tuskowi: na szczęście w Polsce mamy wolność religijną Czarnek: W szkołach nie będzie ekologizmu snow


MAAE potvrdila odstavenie reaktora v Jongbjone

Bangkok 16. júla (TASR) - Inpektori Medzinárodnej agentúry pre atómovú energiu (MAAE) dnes potvrdili, e Severná Kórea odstavila svoj jediný funkný ... Bangkok 16. júla (TASR) - Inpektori Medzinárodnej agentúry pre atómovú energiu (MAAE) dnes potvrdili, e Severná Kórea odstavila svoj jediný funkný jadrový reaktor v Jongbjone. "Potvrdzujeme odstavenie reaktora," povedal novinárom v Bangkoku riadite MAAE Muhammad Baradej. "Proces prebehol celkom dobre a Severná Kórea nám vyla v ústrety. Je to správny krok správnym smerom."SkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamouSkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamou KDR sa vo februári zaviazala, e výmenou za dodávky vykurovacieho oleja a politické ústupky zatvorí reaktor v a vzdá sa svojho jadrového programu. Realizácia plánu sa na krátky as zasekla na ahaniciach okolo zmrazených financií komunistického reimu. Odstavenie reaktoru, ktorý produkoval plutónium pre jadrové zbrane, preverila cez víkend desalenná delegácia MAAE. Severokórejské ministerstvo zahraniných vecí v nedeu prostredníctvom agentúry KCNA uviedlo, e alí pokrok v otázke odzbrojovania závisí od krokov, ktoré podniknú najmä USA a Japonsko. Ministerstvo zdôraznilo, e KDR odstavila reaktor ete predtým, ako dostala 50.000 ton akého vykurovacieho oleja. Oznailo to za "ukáku dobrej vôle". Juná Kórea medzitým pokrauje v dodávkach vykurovacieho oleja do KDR. Prvý tanker s dodávkou tam dorazil v sobotu, alí so 7500 tonami oleja sa vydal na cestu dnes. Americký vyjednáva Christopher Hill pricestoval dnes do Soulu, priom krok KDR povauje za dobrý zaiatok. "Ete je pred nami vea práce," poznamenal Hill. Od Severnej Kórey oakáva, e v krátkom ase odovzdá zoznam svojich jadrových zariadení, ako to bolo dohodnuté na februárovom kole rokovaní. Nové kolo esstranných rokovaní, ktorého sa zúastnia obe Kórey, ína, Japonsko, Rusko a USA, je naplánované na stredu v Pekingu.


Zkontrolujte si jaderné reaktory, vyzval šéf agentury pro atomovou energii

Šéf Mezinárodní agentury pro atomovou energii (IAEA) Jukija Amano se obrátil na všechny země s jadernými elektrárnami, aby v průběhu 18 měsíců provedly bezpečnostní kontroly všech svých reaktorů. Uvedla to agentura Reuters. IAEA se snaží eliminovat riziko z možné atomové krize, která postihla japonskou jadernou elektrárnu Fukušima v důsledku březnovéhozemětřesenía následné ničivé vlnytsunami. Zkoušky by se měly zaměřit na bezpečnost elektráren v případě zemětřesení a záplav. ExpertůmOSNby mělo být umožněno provádět namátkové bezpečnostní hodnocení jaderných elektráren. „Důvěra veřejnosti v bezpečnost jaderné energetiky byla těžce otřesena,“ připomněl čtyřiašedesátiletý Amano. Podle něj zůstane jaderná energie i nadále důležitá pro mnoho zemí, takže i z tohoto důvodu je nezbytné provádět nejpřísnější bezpečnostní opatření u každého z přibližně 440 provozovaných jadernýchreaktorů. Japonská krize vedla k přehodnocení energetické politiky například v Německu, které plánuje do roku 2022 odstavit všechny své jaderné reaktory. Rovněž v Itálii se v referendu vyslovila drtivá většina hlasujících proti jaderné politice státu.


Áder a klímaegyezményről: Nincs itt a világvége

Nincs itt a világvége azzal, hogy Donald Trump, az Egyesült Államok elnöke bejelentette országa kilépését a párizsi klímaegyezményből, mert az azt aláíró többi ország ezután is kész tartani magát a vállalásokhoz, ahogyan az Egyesült Államok szövetségi államainak többsége is - mondta Áder János köztársasági elnök pénteken a Kossuth rádió 180 perc című műsorában. Az államfő megerősítette, erkölcsileg elfogadhatatlannak tartja Donald Trump döntését, amellyel kapcsolatban jogos és indokolt a kritika, ugyanakkor kiemelte: a párizsi egyezmény többi országának vezetője nemcsak egyértelművé tette a vállalások betartását, hanem fel is akarja gyorsítani a végrehajtási jogszabályok kidolgozását. Ennek határideje 2018 novembere. Az Egyesült Államokban pedig a szövetségi államok többségének, 30-nak a vezetője, törvényhozása bejelentette: nem hajlandó elfogadni az elnök döntését, "ők mindenképpen továbbmennek a párizsi úton" - hívta fel a figyelmet Áder János, jelezve: így az a furcsa helyzet állhat elő, hogy az Egyesült Államok úgy is teljesítheti korábban tett vállalását, hogy kilépett a párizsi megállapodásból. A köztársasági elnök kifejtette: Donald Trump választási kampánya után nem volt meglepő a kilépésről szóló döntés, de ez is lehetett volna olyan választási ígérete, amelynél nem tartja magát szigorúan korábbi vállalásához. Az amerikai elnök elhatározását azért tartja erkölcsileg elfogadhatatlannak - folytatta -, mert a 19. és a 20. században az Egyesült Államok bocsátotta ki a legtöbb szén-dioxidot a légkörbe - a leginkább hozzájárulva ezzel a mai klímaproblémákhoz -, így az övé a legnagyobb történelmi felelősség a szennyezésért. Noha az utóbbi években Kína átvette tőle az "első helyet", az egy főre eső kibocsátásban az Egyesült Államok a mai napig messze vezeti a fejlett országok csoportját - mondta, a jövő generációit érintően is felelőtlennek nevezve Donald Trump döntését. Kínával kapcsolatban ugyanakkor hozzátette: az ő álláspontjuk is változott, mert kiszámolták, hogy az iparfejlődés okozta környezeti kár összesített értéke meghaladja az éves GDP-növekedésüket. Ezért körülbelül öt éve Kína is váltott, szénbányákat, szénerőműveket zár be, és napelemparkokat, szélerőműveket létesít, nyitott az atomenergia felé, továbbá erdőt telepít. Megjegyezte továbbá, hogy miután az Egyesült Államok várhatóan a finanszírozásból is kivonul, a klímaváltozás elleni küzdelem pénzügyi forrásainak előteremtéséhez a gazdag országoknak, például a G20-csoport másik 19 tagjának "mélyebben kell a zsebébe nyúlnia". "Ha van politikai szándék, akkor a problémát meg lehet oldani. Ma még ez az eszköz a kezünkben van, ha viszont nem csinálunk semmit, akkor ez az eszköz kiesik a kezünkből, és innentől az elszabaduló klímaváltozásnak és vízválságnak a szenvedő alanyai, kiszolgáltatottjai lesznek" - figyelmeztetett. Áder János kiemelte azt is: Magyarország azon 21 állam közé tartozik, amelynek 1990 óta úgy nőtt a GDP-je, hogy közben javult az energiahatékonysága, és egyre kisebb mértékű a kibocsátott szén-dioxid mennyisége is. Az államfő több javaslatot is tett a klímaváltozás ellen. Ilyen például a fosszilis energiahordozók fokozatos kivezetése az energiarendszerből, amelyben az első lépcső a leállás a szénről - és átállás például a gázra -, majd a szél-, a nap- és a geotermikus energia használata. Az atomenergia is felértékelődik - hangsúlyozta, szorgalmazva emellett a tudományos kutatások felgyorsítását például a környezetbarát, gazdaságos energiatárolás megoldása érdekében. Sürgette emellett a tengeri közlekedés okozta szennyezés kezelését, valamint az erdők irtása helyett erdők telepítését.


Vláda přijala klimaticko-energetický plán. Podíl obnovitelných zdrojů energie má vzrůst na 30 procent

Podíl obnovitelných zdrojů energie na celkové spotřebě by měl do roku 2030 stoupnout ze současných asi 18 procent na 30 procent. Růst by měla táhnout zejména solární a větrná energetika. V delším časovém horizontu by měla posílit i jaderná energetika, zejména výstavbou až čtyř nových jaderných bloků. Počítá s tím klimaticko-energetický plán, který ve středu schválila vláda.Plán také potvrdil odklon od spalování uhlí do roku 2033. Podle ministra průmyslu a obchodu Jozefa Síkely (STAN) bude do konce dekády nutné do energetiky investovat asi půl bilionu korun.Vláda aktualizovaný plán schválila se zpožděním, původní termín byl konec června. Nyní bude plán odeslán Evropské komisi, se kterou bude materiál vláda dál průběžně konzultovat a případně opravovat. Finální znění by pak měl mít stát hotové do léta příštího roku.„Plán představuje výhled pro vývoj energetiky do roku 2030. Do té doby dojde k nárůstu spotřeby elektřiny přibližně o desetinu oproti současnosti. Na druhou stranu počítáme s výrazným poklesem spotřeby energie a se snížením výroby elektřiny z uhlí. Tyto změny by měl do velké míry vykompenzovat nárůst výroby elektřiny z obnovitelných zdrojů energie. Přestaneme exportovat také hnědouhelnou elektřinu, jejíž výroba se kvůli ceně emisní povolenky přestane vyplácet,“ uvedl Síkela.Podle ministra elektřina postupně nahradí jiná paliva, zejména uhlí a ropu. Kvůli tomu bude nutné výrazně navýšit výrobu elektřiny z obnovitelných zdrojů, především rozvojem solární a větrné energetiky.Plán proto předpokládá výstavbu nových 10,1 gigawattu instalovaného výkonu fotovoltaických elektráren připojených do sítě a nových 1,5 GW výkonu větrných elektráren do roku 2030. Vzniknout by tak měly stovky nových větrných elektráren.Stát chce postupně posilovat i jadernou energetiku. Do roku 2030 by její podíl na výrobě elektřiny měl být podle Síkely kolem 40 procent. V následujícím desetiletí pak plán předpokládá výstavbu nových jaderných bloků, které by podíl jádra měly postupně zvýšit až k 60 procentům.Kromě nyní připravovaného dukovanského bloku by mohl v Dukovanech vzniknout ještě jeden kvůli horkovodu do Brna a další dva v Temelíně. Jaderné energetice by se ovšem měla blíže věnovat hlavně připravovaná aktualizace státní energetické koncepce.Vláda v plánu rovněž potvrdila předpokládaný termín pro odklon od uhlí do roku 2033. Síkela upozornil, že výroba z uhlí kvůli vysokým cenám povolenek výrazně poklesne ještě před tímto rokem.Přechodně by podle ministra v příštích letech měla stoupnout i výroba elektřiny ze zemního plynu, který bude fungovat jako doplněk k hůře predikovatelné výrobě z obnovitelných zdrojů. Česko by podle Síkely mělo elektřinu rovněž více dovážet ze zahraničí.„Odhadujeme, že do modernizace energetiky bude potřeba do roku 2030 investovat přibližně 500 miliard korun, do průmyslu pak přes 350 miliard korun. Hlavním zdrojem podpory transformace bude Modernizační fond, který je taktéž financován z výnosů z emisního obchodování,“ dodal Síkela.Oborové organizace plán ještě před schválením kritizovaly, podle nich je málo ambiciózní a nevyužívá tuzemský potenciál.


Észak-Korea újabb atomkísérletre készülhet

Kövesse az Indexet Facebookon is! Kapcsolódók (3) Új műholdfelvételek alapján Észak-Korea plutónium előállításba kezdett a jongbjoni atomreaktorban. A 38 North kutatóintézet jelentése szerint hamarosan újabb kísérleti atomrobbantást hajthat végre Phenjan, írja aReuters. A műholdképeken az látszik, hogy az elmúlt öt hétben több alkalommal is megnőtt a gázkibocsátás az erőmű kéményeiben. Ilyen fokú aktivitást még az elmúlt télen sem észleltek, pedig január elején Észak-Korea végrehajtotta negyedik kísérleti robbantását. Kim Dzsong Un észak-koreai vezető még március közepén jelentette be, hogy országa a közeljövőben kísérletet hajt végre atomtöltettel és atomtöltet célba juttatására alkalmas ballisztikus rakétákkal. Feltehetőleg most ennek az előkészületei folynak Pjongjongban. Az ENSZ március elején az elmúlt20 év legszigorúbb büntetéseivel reagáltÉszak-Korea februári próbarobbantására. A határozat értelmében ezentúl minden a sztálinista országba tartó és onnan érkező szállítmányt ellenőrizni fognak, valamint megtiltották Észak-Korea szén-, vas, titán- és aranyexportját. A világszervezet emellett arra kérte a tagállamait, hogy utasítsanak ki országukból minden észak-koreai diplomatát. Az ENSZ feketelistájára 12 észak-koreai jogi személy, továbbá 16 tisztségviselő is felkerült, köztük Phenjan szíriai, iráni és vietnami kereskedelmi képviselői. Ezen felül a szankció minden nemzetnek megtiltja, hogy észak-koreai lobogóval ellátott hajókkal működjenek együtt, illetve megakadályozzák azt is, hogy az ország repülőgép-üzemanyaghoz jusson. Az ENSZ BT célja az intézkedésekkel, hogy a rezsim katonai erejét csökkentse. A terepszemle közben nekihajtottak egy fának. Dél-Korea felajánlására pedig nem is reagáltak. A volt diplomata azt is közölte, miről tárgyalna Phenjan Washingtonnal. Kövesse az Indexet Facebookon is!


Teherán varuje Izrael pred útokom na jeho jadrový reaktor

TEHERÁN 18. augusta (SITA) - Irán, ktorý buduje svoj prvý jadrový reaktor a plánuje druhý, varuje Izrael, e ak zaútoí na jeho jadrové zariadenia, ako to urobil v Iraku v roku 1981, tak za to "draho zaplatí". Hovorca iránskeho ministerstva zahraniných v ecí Hamid Reza Asefi v pondelok vyjadril nádej, e Izrael, ktorý varoval pred údajným iránskym programom vývoja zbraní hromadného nienia, sa neuchýli k takémuto "dobrodrustvu." "Sionistický reim nám u v minulosti dokázal svoju dobrodrunú povahu. V prípade, e spáchajú takýto omyl, draho za to zaplatia," dodal Asefi. Analytici sa domnievajú, e ak Teherán vlastní jadrovú bombu, mohlo by to rozpúta medzi Iránom a Izraelom preteky v zbrojení. Izrael nikdy nepotvrdil svoj status jadrovej vemoci, ale predpokladá sa, e môu ma od 100 do 200 kusov jadrových bômb.SkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamouSkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamou


U jaderné elektrárny v Černobylu hořelo 400 hektarů lesa

Nebezpečí rozšíření požáru k odstavené elektrárně bylo zažehnáno. Černobyl- V ochranné zóně kolem odstavenéjaderné elektrárnyČernobyl propukl lesnípožár. S ohněm, který zasáhl plochu zhruba 400 hektarů, bojovaly bezmála dvě stovky hasičů s 32 kusy techniky a také vrtulník a dva letouny. Nad plameny získali kontrolu až ve středu kolem šesté hodiny ranní. "Kolem 18:30 se situace s lesním požárem u Černobylu vyostřila. Plameny znovu útočí na lesní porost ve směru k elektrárně. Oheň v korunách stromů a prudký vítr vytvořily vážné nebezpečí šíření požáru ve dvacetikilometrové zóně okolo černobylské jaderné elektrárny. Hoří asi 400 hektarů lesa," líčil situaci v úterý ministr vnitra Arsen Avakov. Dodal, že v pohotovosti je Národní garda a další jednotky ministerstva vnitra. Mluvčí elektrárny ale takřka vzápětí ujistila, že oheň je vzdálen 15 až 20 kilometrů a nepředstavuje žádné nebezpečí.


MAAE diskutuje o Iráne a Kórei

VIEDE, 6.marca (SITA/AFP) - Medzinárodná agentúra pre atómovú energiu (MAAE) v utorok diskutovala o irackom a kórejskom jadrovom programe potom, ako ína vyzvala Teherán na spoluprácu s inpektormi MAAE ... VIEDE, 6.marca (SITA/AFP) - Medzinárodná agentúra pre atómovú energiu (MAAE) v utorok diskutovala o irackom a kórejskom jadrovom programe potom, ako ína vyzvala Teherán na spoluprácu s inpektormi MAAE ako mierovom spôsobe urovnania sporu medzi Iránom a OSN. éf agentúry Muhammad al-Baradií vyhlásil, e MAAE stále nedokáe potvrdi, e iránsky jadrový program nesmeruje k výrobe zbraní. Zárove zopakoval, e Irán mal dostatok asu, aby vzniknuté obavy rozptýlil.SkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamouSkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamou Rada guvernérov MAAE sa momentálne zaoberá al-Baradiího správou potvrdzujúcou neochotu Iránu spolupracova s agentúrou na vyvrátení podozrení o obohacovaní uránu. Následne má MAAE schváli pribline 50 percentné zníenie technickej pomoci Iránu ako súas sankcií uvalených na Irán Bezpenostnou radou (BR) v decembri. Al-Baradií zárove podá rade správu o plánovanej ceste do Severnej Kórey s cieom dohodnú návrat inpektorov v súlade s kórejským súhlasom na odstúpenie od svojho jadrového programu. Iránsky vevyslanec pri MAAE v pondelok vyhlásil, e Irán si aj naalej bude "uplatova nespochybnitené právo" vyvíja jadrový program pre potrebu výroby elektrickej energie a nie zbraní, z oho Irán obviujú Spojené táty. Zárove potvrdil, e jeho krajina je ochotná rokova a vyjasni vetky pochybnosti ohadne jadrového programu. V podobnom duchu sa vyjadril aj iránsky minister zahraniia Manúehr Mottakí v rozhovore pre mieste noviny, ke vyjadril ochotu rokova aj so Spojenými tátmi, pokia nebudú klás podmienky ohadom zastavenia jadrového programu. Spojené táty vak trvajú na podmienkach stanovených v decembrovej rezolúcii BR OSN, poda ktorej podmienkou na zaatie rozhovorov s Iránom je zastavenie jadrového programu. Spojené táty zmrazili s Iránom diplomatické vzahy po incidente s obsadením americkej ambasády v Teheráne v roku 1980. Akýkovek oficiálny kontakt by znamenal prielom vo vzahoch medzi oboma krajinami. Takouto príleitosou by mohla by bezpenostná konferencia o Iraku 10. marca v Bagdade, no Teherán u potvrdil, e k nijakým dvojstranným rokovaniam nedôjde. Poda oficiálnych zdrojov má Irán dnes otestova protivzdunú obranu v okolí jadrových elektrární v oblasti Isfahan. To nahráva pekuláciám o údajnom americkom pláne zaútoi na kúové ciele iránskeho jadrového programu, pokia Teherán zotrvá na odmietavom postoji. Washington síce deklaroval prvoradú snahu riei krízu diplomatickými prostriedkami, no nevyluuje ani pouitie vojenskej sily. V pondelok sa majú lenovia BR OSN vrátane Nemecka dohodnú na znení novej rezolúcie s ete tvrdími sankciami pre Teherán.


Londýn i Paříž přiznaly srážku svých jaderných ponorek

Jaderné hlavice prý nebyly nijak ohroženy Londýn- V Atlantiku se na začátku února srazily dvě ponorky, vybavené jadernými zbraněmi. Francouzská a britská. Tvrzení britského deníku The Sun a francouzské tiskové agentury AFP dnes odpoledne potvrdil nejvyšší velitel britského námořnictva admirál Jonathan Band. Aktéry srážky byly britská ponorka HMS Vanguard se 140 členy posádky a francouzská Le Triomphant, na jejíž palubě bylo 101 lidí. "Stroje se střetly v malé rychlosti. Nikdo nebyl zraněn, jaderným hlavicím na palubách nehrozilo žádné nebezpečí," řekl admirál. Francouzské ministerstvo obrany ve svém prohlášení potvrdilo, že srážka se odehrála v malé rychlosti.Foto: Wikipedia Commons Nikdo však nevysvětlil, proč Londýn i Paříž nehodu, která se údajně odehrála 3. února, dlouho zamlčovaly. Obě ponorky musely být odvlečeny do přístavů a opraveny. "Jakákoliv nehoda jaderné ponorky je vždy vážnou věcí," řekl deníku The Sun zdroj z britského ministerstva obrany.  HMS Vanguard je v provozu od roku 1992, Le Triomphant je o dva roky mladší. List The Sun sice patří mezi bulvární média, ale jeho informace obvykle bývají ověřené. Srážku deník označil za druhou katastrofu britského námořnictva krátce po sobě. Tou první údajně bylo v roce 2007 zadržení člunu s patnácti britskými námořníky íránskou armádou v pohraničních vodách mezi Irákem a Íránem.


Nad černobylský reaktor přesouvají nový gigantický sarkofág

Čtvrtý blok někdejší jaderné elektrárny v ukrajinském Černobylu, jehož výbuch v roce 1986 vyvolal největší jadernou nehodu na světě, ochrání nový kryt. Přesun gigantické konstrukce vážící více než 36 000 tun začal v pondělí a potrvá zřejmě pět dní. Kryt dlouhý 275 metrů a vysoký 108 metrů byl sestaven zhruba 300 metrů od reaktoru a nad něj bude přesunut po kolejích a s pomocí hydraulických zvedáků. Jakmile bude usazen, utěsní ho speciálními membránami. A pak se začne s pomocí jeřábu, který byl na nový kryt nainstalován, rozebírat 30 let starý sarkofág pod ním. Nový sarkofág by měl být uveden do provozu v listopadu roku 2017. Nový kryt stál v přepočtu více než 40 miliard korun a má mít životnost sto let. Největší konstrukci svého druhu na světě vyrobilo konsorcium francouzským firem a její stavbu sponzorovala především Evropská banka pro obnovu a rozvoj. Práce zabraly čtyři roky. Detailní fotografie havarovaného čtvrtého bloku. Zhruba uprostřed snímku můžete spatřit osobu v modrém pracovním úboru s rouškou přes obličej. Někteří zaměstnanci tu tedy pracují i v bezprostřední blízkosti místa havárie. Ukrajinský ministr životního prostředí Ostap Semerak věří, že usazení nového krytu bude „začátek konce 30letého boje s následky jaderné havárie“. Jakmile totiž bude rozebrán starý sarkofág, pustí se technici do bezpečného rozebíráníreaktorua likvidaceradioaktivníhoodpadu. Katastrofu v černobylské elektrárně zřejmě způsobila chyba personálu, ale spekuluje se také o vadách v její stavbě. Radioaktivní spad po výbuchu tehdy zasáhl i další státy Sovětského svazu včetněRuska, ale také severní Evropu. Pohled na nový sarkofág z tzv. mostu smrti. Z tohoto místa sledovalo několik občanů Pripjati jadernou havárii v přímém přenosu. Radioaktivní mrak se však přehnal přímo přes ně. Výzkumníci se přou o to, kolik obětí si nehoda vyžádala.OSNpřed 11 lety podpořila zprávu, podle níž jich byl necelých 50. OrganizaceGreenpeaceoproti tomu poukazuje na to, že jich může být až 93 000, upozornila BBC. Památník obětem černobylské jaderné katastrofy stojí přímo před čtvrtým blokem elektrárny, kde k nehodě došlo. Kolem místa tragédie vznikla třicetikilometrová neobyvatelná zóna. Jak uvedla ČTK, radioaktivní stroncium 90 přestane být v zóně aktivní v roce 2214, cesium 127 v roce 2314. Izotop plutonia 239, který je podle odborníků hlavním zdrojem černobylského zamoření, přestane působit za 24 000 let. Výroba elektřiny v nepoškozených blocích elektrárny skončila až v roce 2000. K výročí černobylské katastrofy jsme dále vydali: Den do katastrofy: Žádné moře. Jejich hlavním cílem je radiace Dva dny do katastrofy: Vrátil se žít do černobylské zóny. Neopustí ji ani v rakvi Tři dny do katastrofy: I Ukrajina má svou „Blanku” – černobylský sarkofág Čtyři dny do katastrofy: Opuštěný Černobyl? Ale kdeže Pět dní do katastrofy: Z očí pripjaťské panenky mrazí i 30 let poté Šest dní do katastrofy: Bylo gigantické Oko Moskvy slepé? Sedm dní do katastrofy: Uvnitř třetího černobylského bloku. Souseda tichého zabijáka 30 let od katastrofy: V osudnou noc pracoval u turbín Černobylu. A žije


Media: Turcja najlepszym miejscem na rozmowy na tematy nuklearne

Irańska agencja Isna cytuje ministra spraw zagranicznych Iranu, który uważa, że najlepszym miejscem na dalsze rozmowy ze światowymi mocarstwami na temat programu nuklearnego Iranu jest Turcja. Jak podała półoficjalna agencja Isna, minister Ali Akbar Salehi powiedział, że Iran przystał na turecką propozycję goszczenia uczestników takich rozmów. Salehi wypowiadał się na konferencji prasowej wraz z przebywającym z wizytą w Teheranie ministrem spraw zagranicznych Turcji Ahmetem Davutoglu. W sobotę główny irański negocjator ds. nuklearnych Said Dżalili poinformował, że zaapelował do sześciu mocarstw - USA, Rosji, Chin, Wielkiej Brytanii, Francji i Niemiec - o wznowienie rozmów. Poprzednia runda rozmów w styczniu 2011 roku w Stambule zakończyła się fiaskiem. Propozycja Teheranu, jak pisze agencja Associated Press, padła po tym, gdy Zachód wprowadził nowe sankcje wobec Iranu za odmowę współpracy w dziedzinie kontrowersyjnego programu nuklearnego. USA i inne kraje zarzucają Iranowi potajemne dążenie do uzyskania broni jądrowej. Władze w Teheranie odpierają te oskarżenia, twierdząc, że zamierzają produkować tylko uran nisko wzbogacony jako paliwo do swych elektrowni atomowych.