Vláda chce urobi zo SR jadrovú kotolu Európy a asti Ázie

BRATISLAVA 26. apríla (SITA) - Vláda chce urobi poda SDKÚ-DS zo Slovenska jadrovú kotolu Európy a asti Ázie. Uvádza sa to v tlaovej správe, ktorú SDKÚ-DS poskytla agentúre SITA po rokovaní poslancov ... BRATISLAVA 26. apríla (SITA) - Vláda chce urobi poda SDKÚ-DS zo Slovenska jadrovú kotolu Európy a asti Ázie. Uvádza sa to v tlaovej správe, ktorú SDKÚ-DS poskytla agentúre SITA po rokovaní poslancov Tatiany Rosovej a Pavla Frea s predstavitemi Greenpeace. Na stretnutí sa téme energetických zdrojov venovali prioritne. Ako sa píe alej v tlaovej správe, obe strany sa zhodli, e plány vlády na budovanie alích jadrových kapacít na rôznych miestach Slovenska sú aleko nad rámec naich budúcich energetických potrieb a zbytone zaaia Slovensko z hadiska ivotného prostredia a kvality ivota, ale aj z hadiska politického a ekonomického.SkryVypnú reklamuSkryVypnú reklamuSkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamouSkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamou Súhlasné stanoviská zaujímajú obe strany aj k tomu, e Slovensko potrebuje vytvára dobré a spravodlivé podnikateské prostredie pre budovanie obnovitených zdrojov energií. Tieto zdroje energií ponúkajú toti aj odpovede na otázky nezamestnanosti a regionálnych rozdielov. V diskusii o aktuálnom dianí v Tichej a Kôprovej doline SDKÚ-DS uvítala rozhodnutie Slovenskej inpekcie ivotného prostredia o zastavení aby ako prejav fungovania tandardných mechanizmov právneho tátu. Poda oboch strán existujú mnohé problémy, pre ktoré zatia takéto tandardné mechanizmy v ochrane najcennejích území nie sú pevne legislatívne ukotvené, uvádza sa v tlaovej správe.


Andrzej Duda: żadne użycie broni chemicznej nie może pozostać bez odpowiedzi

Żadnego użycia broni chemicznej nie można pozostawić bez odpowiedzi, ponieważ podważa ono nie tylko poczucie sprawiedliwości, ale także prowadzi do erozji systemów nieproliferacji i rozbrojenia - powiedział Andrzej Duda podczas posiedzenia Rady Bezpieczeństwa ONZ. - Społeczność ONZ nie może zaakceptować takich metod - dodał prezydent. - Każde użycie broni chemicznej jest przestępstwem. Nie ma znaczenia, czy jest ona stosowana na masową skalę przez niedemokratyczne reżimy przeciwko własnym obywatelom w celu zabezpieczenia ich władzy, czy też jest wykorzystywana w przez państwa wobec osób za granicą, na których dane państwo chce się zemścić - powiedział prezydent w trakcie posiedzenia Rady Bezpieczeństwa dziś w Nowym Jorku. Jak zaznaczył, z tego względu "główny obowiązek wspólnoty międzynarodowej jest określony przez porządek oparty na zasadach: przestępcy muszą zostać postawieni przed sądem". - Żadnego pojedynczego użycia broni chemicznej nie można pozostawić bez odpowiedzi, ponieważ podważa ono nie tylko podstawowe poczucie sprawiedliwości, ale także prowadzi do erozji systemów nieproliferacji i rozbrojenia, a w konsekwencji zagraża bezpieczeństwu nas wszystkich - oświadczył Duda. Jak podkreślił, "brutalne ataki, skierowane głównie przeciwko ludności cywilnej, mają ten sam cel - zastraszanie społeczności międzynarodowej". - Społeczność ONZ nie może zaakceptować takich metod. Nasza bezczynność będzie tylko zachęcać sprawców - zaznaczył polski prezydent. Duda wyraził nadzieję, że sfinalizowanie nowego unijnego mechanizmu sankcji, zakończonego w ramach Organizacji ds. Zakazu Broni Chemicznej, pozwoli "wywierać odpowiednią presję na obecnych i przyszłych sprawcach, a także powstrzymywać ich od tych niedopuszczalnych działań". - Wszyscy mieliśmy nadzieję, że broń chemiczna zostanie skutecznie zakazana przez Konwencję o broni chemicznej. Musimy mocno stać za naszymi własnymi zasadami i normami, które są filarami porządku międzynarodowego - podkreślił prezydent. Zaznaczył, że podobnie jak w latach poprzednich, Polska przedstawi Zgromadzeniu Ogólnemu Narodów Zjednoczonych projekt rezolucji w sprawie wdrożenia konwencji o zakazie broni chemicznej. Jak dodał, bardzo ważne jest zachowanie integralności tych zasad. - Dlatego wzywamy wszystkie państwa członkowskie do zapewnienia silnego, jasnego i zjednoczonego przesłania o poparciu całej społeczności międzynarodowej dla integralności Konwencji o zakazie broni chemicznej i wysiłków Organizacji ds. Zakazu Broni Chemicznej - oświadczył polski prezydent. Duda zaznaczył, że każdy akt rozprzestrzeniania broni jądrowej "jest porażką zarówno społeczności międzynarodowej, jak i porządku światowego opartego na zasadach". - Musimy też pamiętać, że zawsze obejmuje ono nie tylko państwo, które rozwija potencjał jądrowy, ale także tych, którzy dostarczają mu środków do jego osiągnięcia, a mianowicie: technologię, materiały i zasoby - oświadczył polski prezydent. Jak mówił, ogromne znaczenie dla każdego porozumienia, które ma na celu kontrolowanie programów jądrowych, ma to, aby zagwarantować, że środki te będą wykorzystywane wyłącznie do celów pokojowych. - Naszym obowiązkiem jest ocena tych umów pod kątem ich celów i podjęcie odpowiednich działań. Nie powinniśmy odwracać uwagi od tych, którzy działają wbrew traktatowi o nierozprzestrzenianiu broni jądrowej, zapewniając środki do rozwoju zdolności broni jądrowej lub pomagając w inny sposób w jej rozwoju - podkreślił Duda. Jak mówił, Polska z zadowoleniem przyjmuje wysiłki Międzynarodowej Agencji Energii Atomowej mające na celu ścisłe monitorowanie i weryfikację zobowiązań Iranu. - Pozwolę sobie również skorzystać z tej okazji, aby pochwalić kluczową rolę, jaką Agencja odgrywa w obszarze nieproliferacji. System zabezpieczeń Agencji jest podstawowym elementem systemu nierozprzestrzeniania broni jądrowej i odgrywa niezbędną rolę we wdrażaniu traktatu o nierozprzestrzenianiu broni jądrowej - oświadczył prezydent. (KF)


Hat halottat már kihoztak a Kurszkból

Hat halottat emeltek ki eddig a tavaly elsüllyedt Kurszk atom-tengeralattjáróból. Vlagyimir Usztyinov főügyész közölte: legalább egy hónapig tart, amíg azonosítják a holttesteket. A Kurszk több mint egy éve süllyedt el, azonban csak tegnap sikerült kiemelni a tengerből. A hatóságok a hajótest kiemelését megelőzően lyukat vágtak a Kurszk hatodik fülkéjébe, hogy víz- és levegőmintát vegyenek. A vizsgálatok kimutatták, hogy a sugárzás szintje normális, így további tesztek elvégzésére nincs szükség. A hajón dolgozó szakembereknek nincs sok idejük kiemelni a halottakat, mivel a levegővel való érintkezésük felgyorsíthatja a bomlási folyamatot. "A tengervíz konzerválta a testeket, de most, hogy érintkeznek a levegővel, olyan változások következhetnek be, amelyek megnehezítik a későbbi vizsgálatokat" - mondta Usztyinov. "A nyomozók lent töltenek fél órát, és utána fél óráig tart, amíg magukhoz térnek abból, amit lent láttak" - tette hozzá az ügyész. Korábban: A rejtély megoldását várják a kiemelt Kurszktól


Słowacja też inwestuje w atom

Dziś włoski koncern  Enel, właściciel 66 procentowego pakietu akcji w Slovenskich  Elektrarniach podpisał umowę z przedstawicielami czeskiego koncernu  Skoda J.S i rosyjskiego Atomstro exportu - podwykonawcami kolejnych dwóch bloków elektrowni jądrowej  w słowackich Mochovcach. Wartość podpisanej umowy wynosi 1,6 mld euro. Oba bloki o łącznej mocy 1760 MV zostaną oddane do użytku w latach 2012-2013. Budowę elektrowni w Mochovcach rozpoczęto w roku 1981. Dwa pierwsze bloki, wyposażone w rosyjskie reaktory (WWER- 440W/213) oddano do użytku w latach 1998 i 1999. Ze względu na brak funduszy w roku 1992 zakonserwowano budynki 3 i 4 bloku. Prace budowlane, zaawansowane w 50 a technologiczne w 30 procentach, wznowiono je w listopadzie ubiegłego roku. Obecnie na budowie dwóch bloków pracuje 350 osób. W roku 2011 w rozbudowie Mochoviec znajdzie zatrudnienie 3500 tysiąca osób.


Rosja gotowa do wojny atomowej! Przerażająca decyzja Putina

Jak podaje „Niezawisimaja Gazieta” Władimir Putin podjął decyzję, która w sposób katastrofalny może zmienić świat na zawsze. Zarządził ruchy wojsk i sprzętu, które przez NATO i poszczególne kraje (w tym potęgi atomowe) nie mogą zostać odczytane inaczej niż przygotowania do – jak to określono – „ofensywy jądrowej na dużą skalę” Analitycy z poszczególnych agencji wywiadowczych produkują alarmistyczne raporty i przedstawiają je politykom. „The Diplomat”, czyli strona internetowa z analizami geopolitycznymi (powołując się na Global Security Newswire), pisze wprost: od czwartku w Rosji mamy do czynienia z wielkimi przygotowaniami na wypadek wojny atomowej, w której rolę inicjatora konfliktu odegra właśnie Rosja. – To trzydniowe ćwiczenia z udziałem 10 tys. wojsk z 30 jednostek oraz użyciem 1000 sztuk sprzętu – czytamy w raporcie. „Niezawisimaja Gazieta”, która jako pierwsza podała informacje o ruchu rosyjskich wojsk i wyrzutni zdolnych do przenoszenia głowic z ładunkami nuklearnymi, pisze natomiast  o „ćwiczeniu ofensywy jądrowej na wielką skalę”. „Uczestnicy manewrów zajmują pozycje charakterystyczne dla sytuacji ewentualnego odpalenia rakiet i tworzą harmonogramy prac administracyjno-operacyjnych na wypadek wojny”. Przypomnijmy, że zachodnie wywiady już wykryły ruchy rosyjskich wojsk nad północnymi granicami Ukrainy, co mogłoby świadczyć o tym, że Władimir Putin ma apetyt nie tylko na Krym, lecz także na wschodnią Ukrainę. Mówiło się o tym, iż operacja jest przygotowywana w taki sposób, jakby Rosja chciała zająć nawet Kijów. Ale czy na tym Putin poprzestanie? Niemiecki „Bild” napisał wcześniej, że zagrożonych jest wiele stolic europejskich. Iskandery uzbrojone w głowice nuklearne (w nomenklaturze NATO nazywane SS-26 Stone) są wycelowane m.in. w Warszawę. Zagrożone mogą być też stolice krajów nadbałtyckich: Litwy, Łotwy i Estonii. Jak pisał „Bild”, w obwodzie kaliningradzkim rozlokowano „dwucyfrową liczbę” takich rakiet. Ta, która poleciałaby najdalej, mogłaby spaść pod Berlinem, bo w prostej linii Kaliningrad dzieli od stolicy Niemiec 527 km.


Slovenská jadrová flotila sa rozírila. Mochovce 3 beia na plný výkon a prvý raz ich ukázali verejnosti

Po vye dvadsiatich rokoch sme uviedli do ivota nový jadrový zdroj. Príbeh dostavby a úspeného spustenia tretieho bloku jadrovej elektrárne Mochovce je na konci. Tretí blok u vyrába elektrinu pri 100-percentnom výkone a novinári ho mali vpondelok monos po prvý raz navtívi. Od februára tohto roka u dodala elektráre znového zariadenia 1,3terawatthodiny elektriny dosiete. Tento objem vyrobenej elektriny bez vypúania emisií kodlivého oxidu uhliitého postail na pokrytie ronej spotreby viac ako pol milióna domácností na Slovensku. Vaka dohode predolej vlády so spolonosou Slovenské elektrárne majú slovenské domácnosti zastropovanú silovú zloku elektriny. Lacnú elektrinu budú dostáva domácnosti poda dodatku zmarca tohto roka za bezkonkurennú cenu a do roku2027. Tento blok je vrámci Európy vemi zaujímavý, povedal pri príleitosti návtevy Slovenska riadite Medzinárodnej agentúry pre atómovú energiu Rafael Grossi. Upozornil na to, e vaka dostavbe alieho, teda tvrtého bloku Mochovce bude Slovensko vyrába nadbytok elektriny a bude ju môc vyváa za hranice, o zo zvyovania podielu jadrovej energie venergetickom mixe na Slovensku robí úspený príbeh. Slovensko si tak môe poda neho poveda, e je jedna zmála krajín, ktoré vyrábajú elektrinu bez ujmy na ivotnom prostredí. Poda harmonogramu by sa malo zaa snaváaním jadrového paliva do tvrtého bloku Mochoviec vprvom kvartáli 2025.Poda éfa Slovenských elektrární Branislava Strýeka bude cena oboch blokov na úrovni 6,3miliardyeur. Tretí blok ukázali po prvý raz aj verejnosti. Novinári tak mali monos vidie, ako vyzerá strojova smnostvom potrubí i riadiaca miestnos, kde sa operátori starajú oprevádzku bloku. Tretí blokmá rozlohu asi takú ako Bratislavský hrad. Ak by sme mali vyrobi rovnaké mnostvo elektriny zo slnka, potrebovali by sme solárnymi panelmi zaplni omnoho väí kus úrodnejzeme. Vtreom bloku je pribline 1400miestností stakmer 100-tisíc zariadeniami s5a pol tisíc kilometrami káblov a 175kilometrov potrubí. Nový jadrový blok vMochovciach pokryje takmer 13percent celkovej spotreby elektriny na Slovensku. Od hrubej stavby zmnostva betónu a ocele a po výrobu elektriny musí prejs blok mnostvom bezpenostných skúok. Zaiatkom septembra minulého roka zaviedli prvú palivovú ty do reaktora tretieho bloku. Zaiatkom tohto roka prifázovali blok ksieti, vtedy bol na výkone 20percent. Postupne výkon zvyovali. Vpolovici októbra úspene ukonili energetické spúanie. Preukazný chod vtrvaní iestich dní preukázal splnenie projektových parametrov nového bloku. Dokázal tak, e je schopný bezpenej prevádzky. Spúanie slúi na odskúanie astí a naladenie zariadenia, aby fungovalo bezpene a plnilo svoju úlohu, povedala vpondelok na tlaovej konferencii Marta iaková, predsedníka Úradu jadrového dozoru SR. Dnes blok beí na plný, teda stopercentnývýkon. Slovenské elektrárne zaali predáva elektrinu po natartovaní tretieho bloku. Vzhadom na to, e ju predávame na tri roky dopredu, máme na tento rok predanú elektrinu za výhodných podmienok, informoval Strýek. Vaka tomu poda neho dosiahnu Slovenské elektrárne vtomto roku pravdepodobne najlepí hospodársky výsledok vo svojej histórii. Za vemi pozitívne správy pre spolonos povauje aj to, e sa im podarilo do znanej miery splati finannú injekciu od majoritného akcionára vo výke 340miliónoveur. Na tlaovej konferencii sa zúastnila aj nová ministerka hospodárstva Denisa Saková (Hlas). Poda nej bez spustenia tretieho bloku Mochoviec by nebolo moné dodáva elektrinu pre slovenské domácnosti za cenu 61eur za megawatthodinu za silovú zloku elektriny. Vyjadrila sa tie kdodávkam jadrového paliva. Záväzok Slovenska odstrihnú sa od ruského paliva naalej poda nej trvá. Po novom by mohli jadrové palivo do náho reaktora dováa aj Francúzi i Ameriania. Francúzska spolonos Framatome a americká Westinghouse avizujú, e sú schopné vyrába palivo aj do náho typu reaktora. Tretí blok Mochoviec stavali 36rokov. Spolu so tvrtým blokom, ktorý sa ksieti pripojí a vroku 2025, bol plánovaný rozpoet prekroený o80percent, upozornili tátni analytici zÚtvaru hodnoty za peniaze na ministerstve financií na sociálnej sieti. Aj napriek výraznému asovému sklzu nejde vo svete oni mimoriadne. Jadrové elektrárne sú konzistentne stavané sasovým a finanným sklzom, Mochovce teda nie sú iadnou výnimkou. Z53reaktorov na celom svete, ktoré boli vroku 2022vo výstavbe, za pôvodným plánom zaostáva 26, ie takmer polovica. Niektoré znich na dokonenie akajú aj tri desaroia, uviedolÚHP. Po jadrových haváriách vernobyli a vo Fukuime sa viac prihliadalo na bezpenostné a technické normy. Väie bezpenostné poiadavky sa premietli aj do vyej ceny za výstavbu jadrových zariadení.


Sergej Lavrov sa zastáva Iránu: Informácie Izraela o jadrovom programe nie sú pravdivé

Tvrdenia Izraela o tom, e Irán napreduje vo svojom programe vývoja jadrových zbraní, sa evidentne vzahujú k skoriemu obdobiu, ktoré Medzinárodná agentúra pre atómovú energiu (MAAE) u zohadnila. Na tlaovej konferencii to vo tvrtok vyhlásil ruský minister zahraniných vecí Sergej Lavrov, ktorého cituje agentúra TASS. "Poda expertov, ktorí sa podieali na vypracovaní jadrovej dohody s Iránom, sa tietodokumenty týkajú predchádzajúcich aktivít,u predtým podliehajúcich inpekcii MAAE. Ak Izrael alebo niekto iný disponuje dokumentmi, ktoré dokazujú, e Irán obnovil svoj program vývoja jadrových zbraní, nech ich bezodkladne predloia MAAE," uviedol Lavrov. Irán hrozí odstúpením od jadrovej dohody: Staí len jeden Trumpov krok Irán hrozí odstúpením od jadrovej dohody: Staí len jeden Trumpov krok Izraelský premiér Benjamin Netanjahu v pondelok oznámil, e Irán oklamal svetové mocnosti pri podpise jadrovej dohody z roku 2015. Poda jeho slovIzrael údajne získal tajné dokumenty,ktoré svedia o tom, e sa Teherán tajne snail nadobudnú jadrové zbrane. K idovskému tátu sa v tomto tvrdení bezprostredne pridali aj Spojené táty.


Za poruchu v atómovej elektrárni v Paksi zodpovedá výrobca istiky

Budape 11. mája (TASR) - Atómová elektráre v Paksi, v ktorejsa 10. apríla pokodili palivové kazety a unikol rádioaktívny plyn,pravdepodobne obviní ... Budape 11. mája (TASR) - Atómová elektráre v Paksi, v ktorej sa 10. apríla pokodili palivové kazety a unikol rádioaktívny plyn, pravdepodobne obviní výrobcu istiaceho zariadenia, firmu Framatome.SkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamouSkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamou Z dnených informácií maarskej tlaovej agentúry MTI vyplýva, e kazety sa pokodili v istike pri druhom bloku elektrárne vplyvom kontrukných nedostatkov chladiaceho a kontrolného zariadenia nádre. Ministerský splnomocnenec Attila Aszodi v súvislosti s odstraovaním kôd vyhlásil, e tie môu potrva aj rok a pol. Pri pokodení kaziet unikol rádioaktívny plyn, ktorý vak nespôsobil iadne zranenia. V okolí Paksu po udalosti zaradenej do tretieho stupa nukleárnych udalostí ako vána prevádzková porucha, nezaznamenali nárast radiácie, ktorý by sa priblíil ku kritickej hranici. Druhý reaktor, ktorý mali po pravidelnej ronej údrbe spusti do prevádzky 6. mája, a ktorý udalosou nebol pokodený, bude neuritú dobu mimo prevádzky. (spravodajca TASR Ladislav Vallach) dem


Technici ve Fukušimě odčerpávají radioaktivní vodu

Letiště ve městě Sendai, které patřilo k nejhůře postiženým městům, opět zahájilo provoz Tokio- Technici v poškozenéjaponskéjaderné elektrárněFukušima 1ve středu pokračují v odčerpávání vysoce zamořené vody v reaktoru číslo dva. Společnost TEPCO, které poničené zařízení patří, odhaduje množství vody na 20 000 tun. Fukušimskou prefekturu a sousední oblasti ve středu postihlo další silnézemětřesenío síle 5,8 stupně Richterovy škály, úřady ale podle agentury DPA nevydaly žádné varování před přívalovou vlnoutsunami. S pomocí přídavných pump pracovníci elektrárny odvádějí vodu, která se nahromadila v šachtě reaktoru, do jímky v budově turbogenerátoru. Radioaktivní voda pochází přímo z reaktoru, odkud prosákla do suterénu a podzemních tunelů.  Středeční zemětřesení se tak svou intenzitou zařadilo do desítek podobných, které oblast od ničivé katastrofy před měsícem postihly. Otřesy byly cítit také v metropoli Tokiu. Úřady doposud nemají zprávy o případných zraněných nebo škodách. Letiště ve městě Sendai, které patřilo k nejhůře postiženým městům, ve středu opět částečně zahájilo provoz. Ráno místního času na ranvej po měsíci znovu dosedlo letadlo, šlo o spoj z Tokia. Zprovoznění aeroportu znamená pro záchranáře a pomoc otevření důležité brány do postiženého regionu. Po masivním zemětřesení z 11. března, jež dosáhlo devíti stupňů, zaznamenaly seizmologické stanice stovky následných otřesů. V seznamech mrtvých je 13 228 osob, mezi pohřešovanými 14 529. Ubytováno v provizorních podmínkách je nadále kolem 141 500 lidí.


Hodiny posledného súdu sa hrozivo blíia k polnoci: Svet smeruje ku globálnej katastrofe

Takzvané Hodiny posledného súdu (Doomsday Clock), symbolicky upozorujúce na to, ako blízko je udstvo ku globálnej skaze, boli v utorok opä nastavené na 90 sekúnd pred polnocou. Organizácia Bulletin of the Atomic Scientistsdala ruiky symbolických hodín do rovnakej polohy ako minulý rok, okrem iného z dôvodu hrozby monej eskalácie vojny na Ukrajine pouitím jadrových zbraní a klimatickej krízy, informovala v utorok agentúra AFP. Za 75 rokov existencie hodín nebol svet k svojej pomyselnej skaze nikdy tak blízko ako v rokoch 2023 a 2024."Trendy naalej zlovestne smerujú ku globálnej katastrofe,"povedala Rachel Bronsonová, prezidentka a výkonná riaditeka Bulletin of the Atomic Scientists. "Vojna na Ukrajine predstavuje vadeprítomné riziko jadrovej eskalácie a útok zo 7. októbra na Izrael a vojna v Pásme Gaze sú alím príkladom hrôz modernej vojny aj bez jadrovej eskalácie," dodala Bronsonová. alím dôvodom ponechania hodín v stave spred roka je skutonos, e minulý rok bol oznaený za najteplejí od zaiatku meraní. Bronsonová tie poukázala na to, e biologický výskum sa "ukázal ako uitoný" pri predchádzaní budúcim pandémiám, no nesie so sebou aj riziko "spustenia pandémie".Pokroky v oblasti umelej inteligencie (AI) tie vyvolávajú otázky o tom, ako ovláda technológiu, ktorá "by mohla nespoetnými spôsobmi ohrozi alebo posilni civilizáciu". V roku svojho zaloenia (1947) boli hodiny nastavené na sedem minút do polnoci.Najalej od polnoci  17 minút  boli v roku 1991 po skonení studenej vojny a rozpade Sovietskeho zväzu.Ruiky hodín sa posunuli celkovo 25-krát. Spolonos Bulletin of the Atomic Scientists vydáva odborný asopis s rovnakým názvom, ktorý v roku 1945 zaloil fyzik Albert Einstein a alí vedci ako J. Robert Oppenheimer, prezývaný aj "otec atómovej bomby". Pri rozhodovaní o umiestnení ruiky na hodinách sa od roku 2007 zvaujú aj nové vplyvy vyvolané lovekom, ako je umelá inteligencia, zmena klímy i najväia hrozba  jadrová vojna. Turecký parlament schválil vstup védska do NATO, ratifikáciu dokoní Erdogan Turecký parlament schválil vstup védska do NATO, ratifikáciu dokoní Erdogan Pavel Podvig, ruský expert na jadrové zbrane, ktorý sa dlhé roky podiea na nastavovaní hodín súdneho da, poda BBC povedal, ebol okovaný, ke ruský prezident Vladimir Putin po invázii na Ukrajinu uviedol ruské jadrové sily do stavu pohotovosti. Svet zareagoval na Putinovo rozhodnutie so zdesením, avak poda Podviga ilo o premyslený ah. "Ruský prezident bol presvedený, e týmito vyhláseniami odradí Západ od intervencie na Ukrajine. Ukázalo sa to ako správna kalkulácia  presne takto funguje odstraovanie," dodal.


Fukusima a robotokat is kinyírja

Kövesse az Indexet Facebookon is! Kapcsolódók (1) Továbbra semegyszerűsödnek a helyreállítási, vagyis inkább elhúzódó mentési munkálatok az öt évvel ezelőtti földrengésben és cunamiban megsérült fukusimai erőmű környékén. Hatalmas gondot okoz a sugárszennyezett hűtővíz tárolása, illetve az, hogy minden eddig kipróbált megoldás ellenére is folyamatosan jut vissza a víz a talajba, a talajvízen át pedig az óceánba. Egy speciális, föld alatti jégfallal próbálnak majd gátat vetni ennek, de a kivitelezés, mely során egy, a hűtőgép hátuljára szerelt radiátorához hasonló, persze sokkal nagyobb csőrendszert csúsztatnak a földbe, csak lassan készül. Nehéz viszonyrendszert felállítani, de talán még ennél is nagyobb baj, hogy az erőművet korábban üzemeltető, most pedig sziszifuszi műveletben leszerelni próbáló TEPCO vállalat a leolvadt reaktorok közelébe sem bír jutni. Az ugyanis csak egy dolog, hogy a vállalat több száz, kissé vagy egyáltalán nem sérült fűtőelemet eltávolított a sérült reaktorokból vagy a pihentető medencékből. A legjobban sérült reaktorok tartalmának állapotáról vagy helyéről igazából pontos információja senkinek sincs, mert túl erős a sugárzás ahhoz, hogy bármilyen módszerrel a közelbe jussanak. Az éveken át fejlesztett, távirányítású robotok például tönkre mennek még azelőtt, hogy igazán a hasznukat vennék. A reaktorok közelében lévő sugárzás vagy a robot rendszerét magát, vagy az irányításra és az adatok és képek továbbítására használt kábeleket süti meg, így a TEPCO nem igazán tud mit kezdeni annak ellenére sem, hogy a szerkezetek amúgy egész ügyesen úsznak a víz alatt és kerülnek ki terepakadályokat a roncsokkal és törmelékkel gazdagon borított környezetben. 5 könyvTöbb mint 600 meghökkentő, érdekes és tanulságos történet! Kövesse az Indexet Facebookon is!


Spektakl w 20. rocznicę tragedii w Czarnobylu

25 kwietnia o godz. 20 w Art & Industrial Gallery we Wrocławiu odbędzie się spektakl multimedialny "Rytuał IV", poświęcony tragedii w Czarnobylu. Oto szczegółowy program spektaklu: - Audiowizualny performance grupy Moan - Premiera filmu Arkadiusza Bagińskiego "Imperium Zona" z muzyką na żywo w wykonaniu Job Karma - Pokaz i premiera filmu dokumentalnego "Czarnobyl moje życie", autorstwa Andrzeja Jóźwika i Wojciecha Majewskiego W pokazach wykorzystane zostaną materiały skompletowane przez muzyków grupy Job Karma podczas ich wyprawy do strefy zamkniętej w Czarnobylu. Bilet kosztuje 20 zł.


Bez tibetských vlajek i bez zatýkání, zato s mávači. Čínský prezident navštívil Polsko

Čínský prezident Si Ťin-pching se po čtvrt roce znovu vydal na návštěvu střední Evropy. Ve Varšavě na něj čekali příznivci v ulicích, polská jablka i slavnostní banket. Program cesty byl podobný tomu, který absolvoval v Česku. K potyčkám mezi „mávači” a odpůrci ve Varšavě tentokrát nedošlo.Po stránce programu byly Si Ťin-pchingovy cesty do Česka a do Polska podobné, jednalo se především o ekonomice. Čínskému prezidentovi se ale od polské společnosti dostalo jiného přijetí než při březnové návštěvě v Čechách, „Pražský styl” se tak nekonal.Zatímco v Česku byla návštěva čínského prezidenta rozbuškou, ve Varšavě byl klid. Policie nezasahovala v kancelářích ani na umělecké škole a nezadržovala ani demonstranty s tibetskými vlajkami. Vlajky Tibetu, které byly v Praze symbolem nevole, ve Varšavě vůbec vidět nebylo. Neproběhly ani žádné větší demonstrace.Několik desítek lidí se ve Varšavě sešlo před čínskou ambasádou v neděli. Převážně Číňané tam protestovali proti porušování lidských práv. Si Ťin-pchingovi odpůrci měli transparenty s nápisy „Stop perzekuci (náboženského hnutí) Falung Gong” nebo „Stop čínské hegemonii”.Si Ťin-pching dorazil na varšavské letiště v neděli odpoledne v doprovodu polských stíhaček F16. A stejně jako v Čechách trasu jeho kolony lemovaly stovky Číňanů s transparenty, žlutočervenými vlajkami a polskými i čínskými nápisy „Vítáme v Polsku čínského vůdce Si”. Na třídě před prezidentským palácem pak byly lampy vyzdobené polskými a čínskými vlajkami.K incidentům mezi příznivci a odpůrci nedošlo, přivítání v „pražském stylu” se tak neopakovalo. Chyběl i ohňostroj nebo billboardy s uvítáním. Ani polská média se návštěvou příliš nezabývala.Vstřícně přijala čínského prezidenta polská vláda, která usiluje o snadnější přístup polských výrobků na čínský trh, například o vývoz jablek, masa nebo vodky. Zdánlivá marginálie je pro polské potravináře důležitá, potřebují nahradit výpadek, který jim způsobily ruské sankce.Čínské a polské firmy podepsaly ve Varšavě řadu dvoustranných smluv. V pondělí uzavřela dohodu Varšavská burza s čínskou bankou Haitong.Číňané se rovněž zajímají o polskou jadernou energetiku. Ta sice stále existuje jen na papíře a její budoucnost je nejasná, ale portál Energetyka24.pl upozorňuje na to, že se o polské energetické společnosti EDF a Unipetrol aktivně zajímá česko-čínský finanční fond, který vznikl za spolupráce se skupinou J&T.S menším nadšením přivítal v Polsku prezidenta liberální deník Gazeta Wyborcza, který o víkendu vydal obsáhlý Si Ťin-pchingův kritický profil, v něm popsal přiostření režimu i čínské mocenské ambice. „Za maskou nového Maa se skrývá vůdce, který se bojí o budoucnost komunismu v jeho zemi. Prostudoval rozpad SSSR a nechce, aby se v Číně opakoval,” píše ve Wyborczej novinářka Maria Kruczkowska.Si Ťin-pching přijel do Polska několik měsíců potom, co Čínu navštívil jeho polský protějšek. Andrzej Duda byl na pětidenní státní návštěvě v Číně v listopadu 2015. V Pekingu se tehdy setkal se Si Ťin-pchingem a zúčastnil se mimo jiné i summitu Číny a východoevropských států „16+1”, toho se při své cestě do Číny v minulém týdnu zúčastnil i český premiér Sobotka."Si Ťin-pchingova návštěva v Polsku potvrzuje nový kurz polsko-čínských vztahů, který nastavila podzimní návštěva prezidenta Dudy v Číně. Chceme být pro Čínu hlavním středoevropským partnerem," řekl tajemník prezidentské kanceláře pro zahraniční věci Krzysztof Szczerski.Číňané nepodceňují symboly, a tak už 8. června vypravili z hlavního města jihozápadní čínské provincie S’-čchuan do Varšavy první vlak pod značkou „China Railway Express”. Ten dojel na varšavské nádraží v neděli a vyčkal, až ho prezidenti pokřtí a symbolicky tak otevřou novou Hedvábnou stezku, na které má být Varšava jednou z hlavních zastávek.A u zastávky nemá zůstat. Prezident Duda vyjádřil naději, že Polsko bude pro Čínany hlavním logistickým uzlem. „Doufáme, že se Polsko stane pro čínskou ekonomiky branou do Evropy,” uvedl Duda při podpisu smlouvy o strategickém partnerství.O lepší dopravní spojení s Čínou se v minulém týdnu snažil i český premiér Bohuslav Sobotka z ČSSD. Jednal tam o nových leteckých linkách.


Júniusban kezdi meg Irán atomreaktorának építését

Kövesse az Indexet Facebookon is! A Nemzetközi Atomenergia-ügynökséghez (NAÜ) közelálló, nevük mellőzését kérő diplomaták egyike szerint a 40 megawattos reaktor akár évente képes lesz annyi plutóniumot termelni, amennyi egy atomfegyverhez szükséges (kb. 4 kilogramm). A fővárostól nyugatra fekvő Arak városába tervezett reaktor megépítése nem sértené meg ugyan az atomsorompó-szerződést, de ismét kedvezőtlen jelzést adna a békésnek kikiáltott iráni nukleáris program mögött atomfegyver kifejlesztését gyanító nemzetközi közösségnek - tették hozzá az idézett források. Az ENSZ szakosított szervezetének tavaly novemberben benyújtott jelentésében Irán már közölte, hogy 30 éves, elöregedett és elavult reaktora helyett, amely fegyvergyártásra nem alkalmas dúsított urániumot termelt, megpróbált külföldön reaktort beszerezni, a szankciók miatt azonban törekvései meghiúsultak. Kövesse az Indexet Facebookon is!


Požár na palubě ruského jaderného batyskafu si vyžádal 14 lidských životů

Na palubě ruského batyskafu vypukl v pondělí požár, při kterém zahynulo 14 námořníků. Oznámilo to v úterý ruské ministerstvo obrany s tím, že nehoda se stala v ruských vodách při biometrických měřeních. Podle ruského serveru RBC se jednalo o jadernou ponorku pro výzkum velkých hlubin AS-12 Lošarik. Ministerstvo obrany o tragédii informovalo podle agentury TASS v úterý ve svém prohlášení. Typ zařízení neupřesnilo, ale server RBC uvedl s odvoláním na informace z bezpečnostních zdrojů, že šlo o ponorku Lošarik na jaderný pohon, která je určena pro výzkum velkých hlubin: kvůli svému sférickému tvaru může sestupovat minimálně do hloubky 2500 metrů. Kromě výzkumu se používá zřejmě i ke špionážním činnostem, zejména k monitorování komunikace přes podmořské kabely. „Prvního července vypukl v ruských vodách při biometrických měřeních požár na výzkumném hlubokomořském zařízení, které bylo určeno k výzkumu prostředí a dna světového oceánu pro potřeby Vojenské námořní flotily Ruska. Následkem požáru zahynulo 14 námořníků, kteří se otrávili zplodinami,“ uvedlo ministerstvo. Podle agentury Interfax byl batyskaf na základně Severomorsk a požár se už podařilo zvládnout. „Příčina požáru se vyšetřuje,“ dodalo ministerstvo.


Víaz iránskych prezidentských volieb Pezekiján zloí prísahu zaiatkom augusta

Pezekiján chce lepie vzahy so západnými krajinami. TEHERÁN. Víaz iránskychprezidentských voliebMassúd Pezekiján zloí zaiatkom augusta pred parlamentom prísahu, informovali v nedeu tamojie médiá. Slávnostná prísahaprezidentasa uskutoní 4. alebo 5. augusta, uviedla oficiálna tlaová agentúra IRNA. Zvolení iránski prezidenti musia pred oficiálnym nástupom do funkcie zloi prísahu pred parlamentom, pripomína AFP. Slávnostná prísaha sa koná po tom, ako zvolený prezident dostane oficiálne poverenie od najvyieho vodcu islamskej republiky ajatolláha Alího Chameneího. Reformista Pezekiján zvíazil v piatkovom druhom kole prezidentských volieb vIránenad ultrakonzervatívnym bývalým jadrovým vyjednávaom Saídom Dalílím. Prezidentské voby v Iráne sa konali po smrti úradujúceho prezidenta Ebráhíma Raísího, ktorý zahynul 19. mája pri havárii vrtuníka. Pôvodne sa mali kona a budúci rok. Pezekiján, 69-roný kardiochirurg, v predvolebnej kampani obhajoval zlepenie vzahov so Západom a obnovenie jadrovej dohody z roku 2015. Výsledok prezidentských volieb nebude predstavova zásadnú zmenu politiky Iránu v oblasti jadrového programu i podpory militantných skupín naBlízkom východe, kee moc v krajine drí najvyí duchovný vodca ajatolláh Alí Chameneí. Prezident vak riadi vládu a môe ovplyvova tón iránskej politiky.


Świat jest coraz bardziej niebezpiecznym miejscem, bo wszędzie mamy zagrożenia nuklearne

W wielu zakątkach świata narastają obawy związane z bronią jądrową i nie wiadomo, jak — lub czy — administracja USA ma sobie poradzić z nimi wszystkimi. Prezydent Rosji Władimir Putin ogłosił w niedzielę, żeprzeniesie taktyczną broń jądrową na Białoruś. Chociaż Putin wielokrotnie groził bronią jądrową podczas inwazji na Ukrainę i nie zrealizował tych gróźb, amerykańscy urzędnicy wciąż uważnie śledzą potencjalny transfer. W międzyczasie Kreml nie będzie informował USA o żadnych nadchodzących próbach rakietowych, co zwiększa szanse na błędną kalkulację po którejkolwiek ze stron. Chiny otrzymują od Rosji uran do reaktorów prędkich, co według Pentagonu ma służyć celom wojskowym. — Reaktory prędkie topluton, a pluton służy do produkcji broni — powiedział w tym miesiącu asystent sekretarza obrony USA ds. polityki kosmicznej John Plumb. Korea Północna zachowuje się ostatnio bardziej jak Korea Północna,wystrzeliwując międzykontynentalne pociski balistycznei ogłaszajączwiększenie produkcji materiałów jądrowych. Według Ministerstwa Obrony Korei Południowej zapasy plutonu w Pjongjangu wynoszą w tym roku 70 kg, co oznacza wzrost z 20 funtów w 2020 r. Ostatnio administracja USA poinformowała, żeIran może wyprodukować wystarczającą ilość materiału rozszczepialnego do budowy bomby atomowej w ciągu 12 dni. Jeśli ajatollah Ali Chamenei zdecyduje, że jego kraj powinien wyprodukować bombę atomową — a urzędnicy amerykańscy oceniają, że tak się na razie nie stało — to ukończenie tego przedsięwzięcia zajmie tylko "miesiące", powtarzał podczas przesłuchań kongresowych w tym tygodniu przewodniczący Szefów Połączonych gen. Mark Milley. Dla żadnego z tych problemów nie ma oczywistych rozwiązań. Rosja będzie grozić użyciem broni jądrowej tak długo, jak długo Zachód będzie wspierał Ukrainę. Chiny będą zwiększać produkcję plutonu i przerabiać go, by powiększyć swój arsenał. Ta trajektoria raczej się nie zmieni, ponieważ Pekin rozważa przejęcie Tajwanu siłą, a USA i ich sojusznicy zwiększają swoją obecność wojskową na Pacyfiku. Korea Północna nie przyjmie oferty USA dotyczącej rozmów o czymkolwiek, kiedykolwiek i bez warunków wstępnych. W międzyczasie rzecznik Rady Bezpieczeństwa Narodowego USA John Kirby mówi, że USA "przeznaczyły więcej środków wywiadowczych na ten region", by śledzić postępy Pjongjangu.Iran nie wykazał chęci ponownego przystąpienia do porozumienia nuklearnego, które Donald Trump zerwał, pozostawiając administracji niewiele opcji dyplomatycznych, które mogłyby odwrócić bieg czasu. Amerykańscy urzędnicy mówią serwisowi Politico, że Biały Dom nie postrzega żadnej z tych spraw jako prawdziwego kryzysu. Każdy z nich jest indywidualną niedogodnością, nawet jeśli w tych przypadkach sytuacja uległa pogorszeniu. Wszystkie te cztery kraje — Chiny, Rosja, Korea Północna i Iran — po prostu "zaostrzyły istniejące już wcześniej obawy dotyczące ich działań nuklearnych", jak powiedział nam wysoki rangą przedstawiciel administracji. Jednak, jak twierdzi nasz rozmówca, administracja pracuje publicznie i za zamkniętymi drzwiami, by dyplomatycznie rozwiązać te problemy, jednocześnie modernizując amerykański arsenał nuklearny.


Silné slová kancelára Scholza: Západ sa nezakne jadrových hrozieb Ruska!

Západné krajiny sa nezaknú ruských jadrových vyhráok. V stredu to na Berlínskej bezpenostnej konferencii vyhlásil nemecký kancelár Olaf Scholz, ktorý oznail Severoatlantickú alianciu za garanta bezpenosti. Dodal, ekým budú jadrové arzenály tátov ako Rusko hrozbou, musí si NATO udra potenciál vojenského odstraenia. Prispie k tomu poda kancelára plánuje aj Nemecko. "Ruské nezodpovedné nukleárne vyhráanie berieme vemi váne, ale vystrai sa tým nenecháme," povedal Scholz. Rusko teraz v súvislosti s napadnutím Ukrajiny asto spomína svoje jadrové zbrane.Nemecko poda kancelára urobí vetko, aby sa ruské vyhráanie jadrovými údermi nestalo skutonosou.Spomenul, e proti pouitiu jadrových zbraní na Ukrajine sa postavila aj ína, za o ínskemu prezidentovi Si in-pchingovi poakoval. "Pokia budú táty ako Rusko ma jadrové zbrane ako súas hrozieb, musí ma samozrejme NATO dôveryhodný potenciál odstraenia, aby nemohlo by vydierané," povedal Scholz. Nemecko sa chce poda kancelára na budovaní vojenskej sily NATO podiea, pretosi v najbliích rokoch zariadi 35 amerických stíhaiek F-35. Tieto moderné stroje piatej generácie F-35 od americkej firmy Lockheed Martin je aké zachyti na radare a môu tie nies jadrové bomby. Berlín síce nevlastní jadrové zbrane, ale v rámci záväzkov Severoatlantickej aliancie súbil prevádzkova lietadlá, ktoré tieto zbrane môu nies. Tento záväzok Scholz opätovne potvrdil. Hlasovanie rozhodlo: Z Odesy odstránia sochu ruskej cárovnej Kataríny II. Vekej Hlasovanie rozhodlo: Z Odesy odstránia sochu ruskej cárovnej Kataríny II. Vekej Scholz v prejave odsúdil ruský vpád na Ukrajinu a povedal, eRusko nemôe túto vojnu vyhra. "A tie ju na bojisku nevyhrá," povedal. Dodal, e ruské raketové údery na ukrajinskú energetickú infratruktúru nie sú ni iné ako zúfalou taktikou spálenej krajiny. Nemecko preto poda kancelára teraz hadá alie monosti, ako Ukrajine pomôc, zvlá potom s protivzdunou obranou.


Irán pohrozil v prípade útoku na jadrové zariadenia niivým protiúderom

Teherán 1. februára (TASR) - Irán pohrozil dnes ústami ministra obrany okamitým niivým protiúderom ozbrojených síl krajiny v prípade akéhokovek útoku ... Teherán 1. februára (TASR) - Irán pohrozil dnes ústami ministra obrany okamitým niivým protiúderom ozbrojených síl krajiny v prípade akéhokovek útoku na jeho jadrové zariadenia. Mustafa Muhammad Nadar to vyhlásil sprevádzajúc prezidenta Mahmúda Ahmadínidáda v okolí Búahru, kde sa v spolupráci s Ruskou federáciou rodí prvá jadrová elektráre islamskej republiky.SkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamouSkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamou Napriek sankciám je iránske letectvo v plnej miere pripravené postavi sa zoi-voi akejkovek hrozbe a akémukovek narueniu vzduného priestoru krajiny, citovali agentúrne zdroje ministrove slová na leteckej základni. Hlavný iránsky jadrový vyjednáva dnes v Teheráne vyhlásil, e Irán obnoví obohacovanie uránu vo vekom a zakáe inpektorom OSN prístup do svojich zariadení, ak sa ním na podnet svetových mocností zane zaobera Bezpenostná rada (BR) OSN. Alí Laridání vak súasne povedal, e Irán naalej repektuje Zmluvu o neírení jadrových zbraní. A to napriek výzvam ultrakonzervatívnych novín, aby od dohody odstúpil, ak Medzinárodná agentúra pre atómovú energiu (MAAE) postúpi vo tvrtok prípad Iránu BR OSN. "Repektujeme Zmluvu o neírení jadrových zbraní," vyhlásil Laridání na tlaovej konferencii v Teheráne Velite iránskych Revoluných gárd, generál Jahja Rahím Safáví u v sobotu vyhlásil, e Irán pouije balistické rakety, ak bude eli útoku. Krajina disponuje poda jeho slov balistickými raketami o dolete 2000 km. Nepomýame na útok voi iadnej krajine. Ak sa vak staneme terom útoku, budeme schopní reagova na úinne, vyhlásil zdôrazujúc obranný charakter iránskej politiky. Safáví naráal na rakety Sahab 3, ktorých dolet umouje vyui tieto zbrane (poet ktorých nie je známy) pri prípadnom útoku na Izrael, ale aj americké základne v Perzskom zálive.


Ez már nem vicc: Oroszország atomtámadással fenyegette meg Párizst

Habár sokan irreálisnak tartják Emmanuel Macron kijelentését arról, hogy esélyes, hogy Franciaország katonákat küldhet Ukrajnába, a nyilatkozat után Moszkva nukleáris csapással fenyegette meg Párizst.
Oroszország fontolgatja, hogy atomháborút indít, amennyibenFranciaország beleavatkozik az ukrajnai háborúba. Pjotr Tolsztoj, az orosz parlament alsóházának alelnöke ugyanis azt mondta, hogy az idei olimpiának helyszínt adó Párizst is célba vették. Valamint hozzátette, hogy minden Ukrajna területére lépő francia katonát megölnek, ugyanis a jelenleg Ukrajnában harcoló 360 francia zsoldos közül már 147-tel végeztek. „A nukleáris erők folyamatosan készenlétben vannak” – Emmanuel Macron válaszolt Putyinnak és ez az egész világot fenyegeti Viszont jó hír, hogy a nukleáris háború esélye igencsak alacsony, mivel a NATO meghatározó tagállamai közül sem az Egyesült Államok, sem Németország, sem Olaszország, sem Spanyolország nem akar csapatokat küldeni Ukrajnába. Franciaország pedig mint NATO-tagállam csak akkor vethetne be katonákat, amennyiben a többi tagállammal koalícióban tenné azt. Magyarország vezetői is többször kijelentették, hogy sem fegyvert, sem katonákat nem küldenének az ukránok megsegítésére – írja a24.hu. Nem ez az első alkalom, hogy Oroszország nukleáris támadással fenyeget. Februárban Vlagyimir Putyin elnök már kijelentette, hogy Oroszország „senkinek nem engedi meg, hogy beleavatkozzon a belügyeibe”, hozzátéve, hogy a stratégiai nukleáris erők teljes készültségben állnak az országban. orosz ukrán háború


Sikertelen lehetett az észak-koreai nukleáris fegyverteszt

Kövesse az Indexet Facebookon is! A dél-koreai védelmi minisztérium információi szerint Észak-Korea az előző nap sikertelenül tesztelt egy felerősített fissziós nukleáris fegyvert - jelentette csütörtökön a Yonhap hírügynökség. Phenjan az előző nap jelentette be, hogy sikeres kísérleti robbantást hajtott végre egy hidrogénbombával. A hidrogénbomba a magfúzió elvén alapul, szemben az atombombával, amely a maghasadást (fissziót) kihasználva idéz elő robbanást. A dél-koreai közlés alapján vélhetően nem hidrogénbombáról, hanem egy fúzióval felerősített atombombáról lehet szó. A nemzetközi közösség kétségbe vonta, hogy Phenjan valóban hidrogénbombát robbantott szerdán. Az mindazonáltal biztosnak tűnik, hogy a kommunista diktatúra jelentős fegyverkísérletet hajtott végre, miután térségbeli földtani intézetek emberi tevékenység, valószínűleg robbantás okozta földrengést észleltek Észak-Korea északkeleti részén, az ország legnagyobb nukleáris központja közelében. Pak Gun Hje dél-koreai államfő csütörtökön 20 perces telefonbeszélgetést folytatott Barack Obama amerikai elnökkel a kérdésben. A washingtoni Fehér Ház közlése szerint Obama megerősítette az Egyesült Államok elkötelezettségét Dél-Korea védelme iránt, és "egységes, erős nemzetközi válaszlépésekben" állapodtak meg Phenjannal szemben. A dél-koreai védelmi minisztérium azt is közölte, hogy a két ország egyeztet arról, hogy az Egyesült Államok "stratégiai fegyvereket" telepítsen Dél-Koreába. A szöuli vezérkar szerint eddig egy atommeghajtású tengeralattjáró, F-22-es lopakodó vadászrepülők és B-52-es bombázó repülők dél-koreai állomásoztatása merült fel. A nap folyamán a dél-koreai kormánypárt több vezető politikusa, köztük parlamenti frakcióvezetője és egy befolyásos törvényhozója is arról beszélt, hogy meg kell fontolni az ország nukleáris felfegyverzését az észak-koreai fenyegetés fényében. "Ideje, hogy békés módon felfegyverezzük magunkat nukleáris töltetekkel az önvédelem szempontjából, hogy harcolhassunk Észak-Korea terrorja és pusztítása ellen" - fogalmazott Von Ju Csol, a kormányzó Szenuri (Új Határ) frakcióvezetője. Hasonlóan nyilatkozott Kim Dzsung Hun Szenuri-képviselő, aki szerint "Kína, Oroszország és Észak-Korea atomfegyverekkel rendelkeznek, Japán pedig uránt dúsít, ezért nemzetünk biztonsága nagy veszélyben van". Han Min Ku védelmi miniszter ugyanakkor elutasította felvetéseket. Közölte, hogy a kormány ellenzi az atomfegyverkezést, és kitartóan a Koreai-félsziget atomfegyver-mentesítésén dolgozik. Szöul azt is bejelentette csütörtökön, hogy Phenjan lépése elleni tiltakozásul korlátozni fogja a munkások beléptetését a két ország által közösen irányított, Észak-Korea területén lévő keszongi ipari övezetbe, és csak a termeléshez szükséges minimális létszámot engedélyezik. Az övezetben - amelyet annak idején a két Korea közti közeledés jelképeként hoztak létre - dél-koreai cégek alkalmaznak észak-koreai munkásokat. Korábban már írtuk, hogy a Fehér Ház és több atomszerkesztő sem biztos abban, hogy Észak-Korea csakugyan hidrogénbombát tesztelt volna. Ettől függetlenül valami robbant, ami akár hidrogént is tartalmazhatott, de nem feltétlenül kell hinnünk Kim Dzsongunnak, aki most leginkább azt szeretné, ha rá irányulna a figyelem, és tartanának tőle. A terepszemle közben nekihajtottak egy fának. Dél-Korea felajánlására pedig nem is reagáltak. A volt diplomata azt is közölte, miről tárgyalna Phenjan Washingtonnal. Kövesse az Indexet Facebookon is!


K odsúdeniu testu jadrovej zbrane sa pripojila aj Únia: EU "dôrazne nalieha"

BRUSEL 9. októbra (SITA/AP) - K medzinárodnému odsúdeniu severokórejského testu jadrovej zbrane sa v pondelok oficiálne pripojila aj Európska únia. Aktivity komunistickej Severnej Kórey (KDR) destabilizujú ... BRUSEL 9. októbra (SITA/AP) - K medzinárodnému odsúdeniu severokórejského testu jadrovej zbrane sa v pondelok oficiálne pripojila aj Európska únia. Aktivity komunistickej Severnej Kórey (KDR) destabilizujú región a predstavujú vánu hrozbu pre mier a bezpenos vo svete, uvádza sa vo vyhlásení, ktoré v mene európskej dvadsapäky zverejnilo fínske predsedníctvo EÚ. Nukleárny test oznauje za "akt provokácie", ktorý si vyaduje rozhodnú reakciu medzinárodného spoloenstva. Únia alej "dôrazne nalieha" na KDR, aby sa verejne zriekla jadrových zbraní a vrátila sa bez akýchkovek podmienok k medzinárodným rokovaniam.SkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamouSkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamou ína, Japonsko, Rusko, Juná Kórea a Spojené táty od roku 2003 rokovali so Severnou Kóreou o jej jadrových ambíciách. Pchjongjang sa snaili presvedi, aby sa vzdal jadrových zbraní výmenou za hospodársku spoluprácu a bezpenostné záruky.


Zpráva omylem varovala obyvatele Ontaria před incidentem v jaderné elektrárně, úřady se omluvily

Kanadská provincie Ontario omylem ohlásila incident v atomové elektrárně Pickering nedaleko Toronta. Obyvatelé nejlidnatější kanadské provincie následně dostali textové zprávy s upozorněním. Za necelou hodinu se úřady omluvily s tím, že poplach byla chyba.Textové upozornění o poplachu v jaderné elektrárně Pickering přišlo obyvatelům provincie na mobilní telefony okolo 7.30 zdejšího času (13.30 středoevropského času). V upozornění také stálo, že v elektrárně naštěstí nedochází k neobvykle velkému úniku radioaktivity.Už po hodině však úřady rozesílaly další zprávu, tentokrát s omluvou, že se jednalo o chybu a planý poplach. „Důležité upozornění: poplach týkající se jaderné elektrárny Pickering byl chybný. Veřejnosti ani životnímu prostředí nehrozí žádné nebezpečí,“ uváděla zpráva.Jaderná elektrárna Pickering se nachází za okrajem třímilionového města Toronta na pobřeží jezera Ontario a je jednou z největších na světě. V provozu je od roku 1971 a je schopná vygenerovat až 3100 megawattů.


Pchjongjang odpálil chladiacu veu jadrovej elektrárne

Severná Kórea dnes zniila takmer 20-metrovú chladiacu veu v jadrovom komplexe Jongbjon, informovala juhokórejská spravodajská stanica MBC. SOUL - Tento krok Pchjongjangu bol súasou procesu odstavenia jadrového programu krajiny výmenou za zmiernenie medzinárodnej izolácie Severnej Kórey. Pchjongjang vo tvrtok odovzdal zoznam svojich nukleárnych aktivít, ím splnil kúovú poiadavku esstranných rokovaní o zastavení severokórejského jadrového programu a vytvorení bezjadrovej zóny na Kórejskom polostrove.SkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamouSkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamou Odovzdanie severokórejského zoznamu privítal aj americký prezident George W. Bush. Spojené táty plánujú zrui obchodné sankcie voi komunistickej krajine a vyradi ju zo zoznamu krajín podporujúcich terorizmus. Bush vak dodal, e USA sú stále znepokojené v súvislosti s aktivitami zameranými na obohacovanie uránu v Severnej Kórei a tým, i Pchjongjang zdiea svoje jadrové technológie aj s inými krajinami. Severná Kórea chcela odvysiela znienie chladiacej vee vo svojom hlavnom jadrovom komplexe Jongbjon v priamom televíznom prenose, aby demontrovala plnenie svojich záväzkov v oblasti likvidácie nukleárnych zbraní.


Brazília is uránt dúsít

Brazília rendelkezik a világ harmadik legnagyobb urántartalékával és mostantól képes annak dúsítására is. Kövesse az Indexet Facebookon is! Kapcsolódók (3) A Rio de Janeiro állam Resende városában felépült létesítmény "csak polgári, békés célokat szolgál, fűtőelemeket állít majd elő az ország két atomerőműve számára" - idézték vasárnap a brazil tömegtájékoztató eszközök Sérgio Rezende tudomány- és technológiaügyi minisztert. "Brazília eddig Európából importálta a fűtőelemeket. A hazai előállítással évente 24 millió realt (mintegy 10 millió eurót) takarít meg" - jelentette ki a miniszter. A klub tagja Megfigyelők szerint a brazil nukleáris program nagymértékben hasonlít Iránéra. Noha a latin-amerikai országnak is adódtak vitái urándúsítási tervei miatt a Nemzetközi Atomenergia-ügynökséggel (NAÜ), a brazil atomprogram - az iránitól eltérően - alig keltett figyelmet a nemzetközi politikában és a médiában, pedig Brazília rendelkezik a világ harmadik legnagyobb urántartalékával. Kövesse az Indexet Facebookon is!


Amerykanie pomogą w szkoleniu kadr dla polskiej energetyki atomowej

Grupa polskich naukowców i studentów Politechniki Warszawskiej przebywa w USA w ramach programu przygotowywania kadr do planowanego rozwoju w Polsce energetyki jądrowej. Naukowcy zawarli umowy z amerykańskimi uczelniami i rozmawiali z administracją USA. Jak powiedział polskim korespondentom w Waszyngtonie prorektor PW ds. nauki profesor Tadeusz Kulik, chodzi tu o reaktywowanie szkolenia polskich specjalistów w zakresie energetyki nuklearnej, przerwanego m.in. w związku z katastrofą w Czarnobylu w kwietniu 1986 r. Politechnika podpisała w tym celu wstępne porozumienia (tzw. memorandum of understanding) z dwiema amerykańskimi uczelniami: North Carolina State University (Uniwersytet Stanowy Karoliny Północnej) i Oregon State University (Uniwersytet Stanu Oregon). "Celem tych porozumień jest wykształcenie kadry inżynierów, specjalistów od energetyki jądrowej. Amerykanie mają tu wieloletnie, nieprzerwane doświadczenie" - oświadczył prof. Kulik. Studia magisterskie w tej specjalności prowadzone są na Wydziale Mechanicznym Energetyki i Lotnictwa (MEL) PW. Politechnika chce zapraszać profesorów ze wspomnianych uniwersytetów amerykańskich na wykłady do Polski i wysyłać swoich studentów na studia na tych uczelniach oraz na praktyki w amerykańskich firmach energetyki jądrowej. "Umowy nie mają horyzontu czasowego i nie określają liczby naukowców i studentów zaangażowanych we współpracę. Wszystko będzie zależało od środków, bo współpraca z Ameryką kosztuje" - powiedział prof. Kulik. Jak wyjaśnił, MEL dysponuje własnymi środkami na zapraszanie amerykańskich specjalistów do Polski i na wysyłanie do USA studentów. Ci ostatni przybywają do Ameryki na kilka tygodni i zgodnie z umowami nie płacą czesnego za naukę. Strona amerykańska - dodał rektor Kulik - oczekuje w zamian, że firmy amerykańskie będą mogły sprzedawać w Polsce swoje know-how i swoje produkty. "Amerykańskie firmy energetyki jądrowej liczą na zainteresowanie polskiego rynku. Widzieliśmy tu wspaniałe rozwiązania małych modułowych reaktorów. W tej chwili wszystkie firmy energetyczne na świecie są zainteresowane tym, aby jak najlepiej przedstawić swoją ofertę dla Polski, ponieważ decyzji żadnych (co do zakupu technologii i sprzętu - PAP) rząd RP jeszcze mnie podjął" - powiedział prof. Kulik. Według programu rządowego, pierwsze elektrownie atomowe miałyby powstać w Polsce w latach 2020-22. Jednak zdaniem profesora Romana Domańskiego, specjalisty w zakresie energetyki nuklearnej na MEL, nie należy ich oczekiwać wcześniej niż w 2025 r. Profesorowie Kulik i Domański oraz dziekan wydziału MEL profesor Jerzy Banaszek spotykają się również w Waszyngtonie z przedstawicielami rządu amerykańskiego, ekspertami z Ministerstwa Energetyki i Komisji Nadzoru Jądrowego (NRC), omawiając z nimi formy dalszej współpracy. Naukowcy z PW snują również plany - choć nazywają je "marzeniem" - zbudowania na uczelni małego badawczego reaktora atomowego. Reaktory takie, o niewielkiej mocy, znajdują się w campusach wielu uniwersytetów w USA. "To odległe marzenie, które mogą dopiero zrealizować nasi absolwenci, ci młodzi ludzie, którzy zaczynają właśnie staże w USA. Bo to jest kwestia pieniędzy" - powiedział prof. Kulik. Mały rektor badawczy kosztuje minimum 30 milionów dolarów. Jak zwrócił uwagę prof. Domański, istnieje także bariera przepisów, które musiałyby w Polsce zezwolić na umieszczenie takich reaktorów na uczelniach.


Její muž odjel hasit Černobyl, nikdy se už nevrátil. Radiace zabila cukrářce i dcerku

Havárie v černobylské jaderné elektrárně, od níž v neděli uplynulo přesně 34 let, připravila Ludmilu Ignatěnkovou nejprve o muže a později o novorozenou dcerku. Dramatický příběh Ukrajinky se stal jednou z předloh loňské úspěšné minisérie HBO "Černobyl". Její reálný život se od toho filmového příliš nelišil. Svého muže Vasilije, umírajícího v moskevské nemocnici po těžkém zásahu radiací, Ludmila doprovodila do posledních okamžiků jeho života. Navzdory přísnému zákazu lékařů. Období, kdy se Ludmile Ignatěnkové převrátil život vzhůru nohama, popsala už v 90. letech minulého století běloruská spisovatelka Světlana Alexijevičová v knizeModlitba za Černobyl: Kronika budoucnosti. "Nedovolili mi ho objímat… Ale já… Já ho zdvíhala a posazovala… Stlala mu postel… Dávala jsem mu teploměr a zase ho vytahovala… Přinášela jsem bažanta a odnášela… Umývala jsem ho… Celou noc jsem u něj byla. Sledovala jsem každý jeho pohyb, vdech," líčí v díle Ignatěnková. V době výbuchu jaderného reaktoru v černobylské elektrárně jí bylo 22 let. Před nehodou plánovala šťastný život po boku Vasilije, za kterého se provdala v roce 1983. "Nedávno jsme se vzali, ještě jsme se drželi za ruce, když jsme šli po ulici, dokonce i když jsme šli na nákup… Vždycky spolu. Říkala jsem mu: Miluju tě… Ale to jsem ještě nevěděla, jak moc jsem ho milovala," vypráví v knize. Sama předtím už jednou potratila, o to víc doufala ve zdravé dítě napodruhé. Přání se jí ale nevyplnilo. Během havárie v Černobylu v dubnu 1986 byla v několikátém měsíci těhotenství a radiaci z vybuchlé elektrárny vstřebal její plod. Dcera Nataša, kterou přivedla na svět zhruba dva měsíce po smrti manžela, zemřela pouhé čtyři hodiny po narození. Na svět přišla s vrozenou srdeční vadou. Ignatěnková tvrdí, že jí Nataša zachránila život, protože na sebe vzala hlavní náraz radiace. Ještě než do života Ignatěnkových zasáhla černobylská tragédie, užívala si dvojice novomanželského života. Bydleli v ubytovně hasičského oddílu ve městě Pripjať, kde žili i zaměstnanci jaderné elektrárny. Právě tohle město svedlo dohromady i budoucí manželský pár. Ludmila pocházela ze západoukrajinského města Ivano-Frankivsk, Vasilij z Běloruska. Oba se ale později přestěhovali do Pripjati za prací. Ignatěnková byla vyučená kuchařka, v elektrárně pracovala jako cukrářka. Ignatěnko zase získal zaměstnání v tamním městském hasičském oddílu. V té době už měl za sebou i povinnou službu v sovětské armádě. Na jejich první společné setkání si Ignatěnková dobře pamatuje, popsala je v rozhovoru pro webChernobylplace."Potkali jsme se ještě s dalšími přáteli na studentské koleji. Vasilij byl od přírody velmi chytrý, přidrzlý, pohledný," vylíčila. Netrvalo dlouho a dvojice už chystala svatbu. Ta proběhla hned dvakrát - jednou u rodičů ženicha v Bělorusku, podruhé u nevěsty na Ukrajině. Ignatěnková se z dvojitého obřadu těšila, neměla ale dobrý pocit z toho, že proto musela také dvakrát obléknout svatební závoj. Traduje se, že to přináší neštěstí. Nevěsta to ale brzy pustila z hlavy. Novomanželé se nastěhovali do ubytovny v Pripjati. Stejně jako si Ignatěnková pamatuje první setkání se svým mužem, do nejmenších detailů ví, jak vypadal osudný 26. duben 1986. Právě v tento den krátce po půlnoci vybuchl v Černobylu čtvrtý jaderný reaktor. Ignatěnková tu noc nemohla příliš spát. Ponocovala u šicího stroje, na kterém vyráběla šaty. Kolem půl druhé ráno zaslechla zvenčí zvuky. Běžela se podívat z balkonu, odkud dohlédla na hasičskou základnu i elektrárnu. Uviděla, jak se z hasičárny noří jeden vůz za druhým. Záhy zahlédla i postavu svého manžela. "Vasiliji, kam jdeš?" křikla na něj. "Je tu požár. Jdi si lehnout, odpočívej, brzy se vrátím," odvětil jí. Krátce nato zpozorovala šlehající plameny z elektrárny. Nedokázala si jít lehnout. Celou dobu postávala na balkoně a čekala, až se manžel vrátí. Jenže čekala marně. Až kolem sedmé ráno se od své známé, manželky vedoucího hasičské stanice v Pripjati, dozvěděla, že její muž je v nemocnici. A jeho stav je vážný. Tehdy pětadvacetiletý Vasilij Ignatěnko přijel se svou posádkou na místo nehody jako první. Dostal smrtelnou dávku radiace při pokusu uhasit střechu a aktivní zónu reaktoru. Spolu s několika dalšími hasiči byl Vasilij Ignatěnko převezen do speciální nemocnice č. 6 v Moskvě na radiologické oddělení. Když se jeho žena 27. dubna 1986 dozvěděla o jeho převozu, strachovala se, že se nebude mít jak do Moskvy dostat. V tu dobu už probíhala evakuace Pripjati, nakonec se jí ale podařilo chytit jediný vlak, který ten den ještě v ukrajinském městě stavěl. V moskevské nemocnici se jí ujala přímo primářka, kterou překvapilo, jak rychle se mladá žena do metropole dokázala dostat. Za manželem ji ale nechtěla pustit, kvůli vysoké dávce radiace to bylo přísně zakázané. Lékařka navíc tušila, že Ignatěnková je těhotná. Ta to ale dokázala přesvědčivě zapřít. Doktorce zalhala, že už mají doma dvě děti. V duchu děkovala za to, že je tak hubená a žádné těhotenství na ní tak není poznat. Manžela Ludmila Ignatěnková pravidelně navštěvovala, ale kvůli vysokému stupni ozáření se jí doslova rozpadal před očima. "Začal se proměňovat - každý den jsem se setkala s jiným člověkem… Spáleniny pronikaly na povrch… Na rty, na jazyk, na tváře - nejprve se objevily malé ranky, pak se rozrůstaly… Sliznice se odlupovala v celých pruzích…," vzpomíná v knizeModlitba za Černobyl: Kronika budoucnosti. V jednu chvíli lékaři také zvažovali, že by Vasilij Ignatěnko mohl podstoupit transplantaci kostní dřeně. Jako nejvhodnější dárce vypadala jeho dvanáctiletá sestra. Takovou variantu ale hasič rázně odmítl. Nechtěl, aby kvůli němu malá sestřička šla na riskantní lékařský zákrok. Nakonec operaci absolvovala jeho druhá sestra, osmadvacetiletá Ludmila. Ani tato operace ale umírajícího muže nezachránila. Vasilij Ignatěnko zemřel 13. května 1986. "Říkám sestře, která má službu: On umírá… Ta mi odpoví: A co bys chtěla? Dostal do těla tisíc šest set rentgenů, přitom smrtelná dávka je čtyři sta," vybaví si Ignatěnková drsná slova moskevské zdravotní sestry. Ignatěnkovy ostatky uložily sovětské úřady spolu s dalšími 27 těly mrtvých hasičů na Mitinském hřbitově v Moskvě. Posmrtně se dočkal dvou vysokých vyznamenání: Řádu rudého praporu a Řádu svobody. Když ho pohřbívali, jeho tělo bylo ještě stále radioaktivní. Z bezpečnostních důvodů tak bylo tělo uloženo do zinkové rakve zalité betonem. V márnici mrtvého muže oblékli do slavnostní uniformy a na prsa mu dali čepici. Do bot ho ale nedostali, kvůli radioaktivitě měl příliš opuchlé nohy. Ludmila Ignatěnková černobylskou havárii na rozdíl od manžela přežila a nakonec se dočkala i dítěte. Našla si nového přítele a narodil se jim syn Andrej. Lékaři i kamarádky jí přitom opakovaně tvrdili: "Ty přece nesmíš rodit. Organismus to nevydrží." Doktoři dokonce předpovídali, že se dítě narodí bez pravé ruky. Nakonec ale přišlo na svět zdravé.


Osud radaru je v rukou Íránu, potvrdil Obama

Ruský prezident řekl, že o výměnném obchodě se Spojenými státy nemůže být řeč Washington/Madrid- Pokud Írán přehodnotí svůj jaderný program, nebude třeba stavět v Polsku a České republice protiraketový štít. Prohlásil to dnes americký prezident Barack Obama a potvrdil tak dřívější slova šéfky diplomacie Hillary Clintonové o tom, že budoucnost protiraketového štítu závisí na chování Íránu. Včerejší informace médií, že ruskému prezidentovi Dmitriji Medveděvovi nabízel v dopise zrušení projektu protiraketové obrany výměnou za ruský tlak na Írán, označil za nepřesné. Medveděv na tiskové konferenci v Madridu krátce před tím uvedl, že Kreml není připraven pouštět se v otázce projektu protiraketové obrany, jak jej rozpracovala předchozí americká administrativa - tedy i s vojenskými základnami USA v České republice a Polsku -, do žádných výměnných obchodů mezi Moskvou a Washingtonem. "Jsme s Barackem Obamou ve stálém kontaktu, píšeme si, ale hovořit o nějakých výměnných obchodech, tak se věci stavět nedají," prohlásil Medveděv, citovaný ruským zpravodajským kanálem Vesti. "Otázky týkající se oblasti protiraketové obrany vyvolávají značné pochyby. Iniciativa (Spojených států) komplikuje bezpečnost evropského kontinentu," řekl dále ruský prezident. "Pokud jde o jednotlivé části tohoto systému, nemůže nás to neznepokojovat." "Jestli nová administrativa projeví zdravý úsudek a předloží nový půdorys (protiraketové obrany), jsme připraveni záležitost posoudit. Je ale třeba, aby šlo o plnohodnotnou globální konstrukci," uvedl Medveděv. Na předchozí nabídky americké strany o připojení se k projektu protiraketového štítu Moskva reagovala odmítavě a nadále trvá na tom, že jeho doposud navrhovaná podoba je namířena proti Rusku, nikoli proti hrozbám z Blízkého východu - především z Íránu -, jak tvrdí Washington.Foto: Aktuálně.cz Medveděv se v Madridu také vyjádřil ke spekulacím, které kolují ohledně posledního dopisu od Baracka Obamy. Ruská a americká média - například deníky Kommersant a New York Times - v pondělí s odvoláním na vládní zdroje informovaly, že Obama je ochoten projekt protiraketové obrany v Polsku a České republice zrušit, pokud Rusové přemluví Írán, aby zastavil jaderný program. Podle Medveděva taková nabídka v dopise přímo obsažena nebyla. Ruský prezident potvrdil připravenost Ruska angažovat se i dále v jednáních o kontroverzních íránském jaderném programu. Jak ale zdůraznil, íránské jádro a americká protiraketová obrana jsou z pohledu Moskvy dvě různé věci, které v žádném případě nelze spojovat.


Ruský podnik Majak odmieta, e je pôvodcom rádioaktivity

Nepracujeme s ruténiom 106, tvrdí prevádzkovate jadrového zariadenia. MOSKVA. Prevádzkovate ruského jadrového zariadenia Majak v stredu odmietlo podozrenia, e zvýená rádioaktivita, ktorú namerali aj v Európe, pochádza odtia. Rosatom to uviedol v stanovisku k médiám, ktoré poskytlo aj SME. S ruténiom 106, ktorého zvýené koncentrácie namerali nad Ruskom ale aj európskymi krajinami, vraj u dlhé roky nepracuje.SkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamouSkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamou "V roku 2017 neprebiehala v podniku Majak výroba iariov z ruténia 106," uvádza v stanovisku Rosatom. "Podnik Majak teda nemôe by zdrojom zvýenej koncentrácie ruténia 106 v ovzduí," tvrdí koncern. Ruská meteorologická sluba Rosgidromet v pondelok priznala "extrémne vysoké" koncentrácie rádioaktívneho izotopu ruténia Ru-106 v niekokých astiach krajiny, ktoré sa vyskytli koncom septembra, o potvrdzuje európske správy o kontaminácii. Podozrivým bolo jadrové zariadenie v Rusku (Majak), ako aj podobné zariadenie v Kazachstane. K úniku rádioaktívnych látok mohlo poda agentúry Reuters dôjs v posledný septembrový týde. Rusko a Kazachstan vak tieto podozrenia odmietajú. Ochranárska organizácia Greenpeace v utorok vyhlásila, e dá podnet na ruskú generálnu prokuratúru, aby preetrila "moné zatajovanie radianej nehody" a zistila, i bola zabezpeená dostatoná ochrana verejného zdravia. Experti u zaiatkom októbra uviedli, e zdroj mierneho zvýenia rádioaktivity v európskych krajinách sa nachádza v oblasti juného Uralu. Nehodu v jadrovej elektrárni vak ako príinu vylúili. Rádioaktívne ruténium je vyuívané okrem iného ako zdroj iarenia pri liebe rakoviny alebo v energetických systémoch vesmírnych druíc.


Akár 300 milliárdba is fájhat a paksi titkolózás

Kövesse az Indexet Facebookon is! Kapcsolódók (1) Vlagyimir Putyin és a magyar kormányfő 2014. január 14-én Moszkvában aláírt megállapodása szerint az orosz Roszatom építheti meg a paksi atomerőmű két új blokkját. A beruházáshoz Moszkva maximum 10 milliárd euró hitelt biztosít.1A döntést megalapozó megvalósítási tanulmányok vagy a megállapodás részletei nem kerültek nyilvánosságra, vagy egyáltalán nem is léteznek. Az orosz és a magyar kormány márciusban aláírta a beruházással kapcsolatos hitelszerződést, amelyet június 23-án a magyar parlament is jóváhagyott2. A megállapodás pontos feltételeiről, a magyar polgárok az orosz kormány honlapjáról tájékozódhattak, ahol a szerződés orosz nyelvű szövegét nyilvánosságra hozták. Később a sajtó (a Greenpeace fordította le) sietett az oroszul nem tudó magyarok segítségére, amikor ismertette a részleteket.3 A nemzeti fejlesztési miniszter 2014. december 1-jén olyan törvényjavaslatot nyújtott be4(A paksi atomerőmű kapacitásának fenntartásával kapcsolatos beruházásról, valamint az ezzel kapcsolatos egyes törvények módosításáról5), amely lehetővé teszi, hogy az atomerőmű-beruházással kapcsolatos szerződések, a megrendelő és beszállító cégek neve, a konkrét feltételek soha ne kerülhessenek a nyilvánosság elé. A törvénytervezet ugyanis kimondja: „5. § (1) Az Egyezmény 8. cikke szerinti Megvalósítási Megállapodásokhoz, a Beruházással összefüggésben a Fővállalkozó, az Alvállalkozó, valamint a Megrendelő által kötött szerződésekhez, valamint az ezek előkészítésével, megkötésével kapcsolatos valamennyi adathoz való hozzáférés megtagadható abban az esetben, ha annak nyilvánosságra hozatala Magyarország nemzetbiztonsági érdekeit sértené vagy veszélyeztetné, valamint ha az szellemi tulajdonhoz való jogot sértene. E korlátozás a bíróságok, hatóságok, illetve az arra feljogosított szervek általi jogszerű adatkérésre nem terjed ki.” 2014. december 9-én magyar részről az MVM Paks II. Atomerőmű Fejlesztő Zrt., orosz részről pedig a Joint-Stock Company Nizhny Novgorod Engineering Company Atomenergoproekt nevű cég három, a Paks II. építésére vonatkozó szerződést írt alá. A megállapodások tényéről tudósított ugyan a sajtó6, de a részletek homályban maradtak a magyar polgárok előtt. A három szerződés az új blokkok tervezésének, gyártásának és építésének, az üzemeltetési és karbantartási támogatásnak, illetve az üzemanyag-ellátásnak és a kiégett fűtőelemek kezelésének és tárolásának részleteit rögzíti. Ezek nyilvánosságra hozatalát december 16-án levélben kérte az Energiaklub a magyar féltől. A Miniszterelnökség megtagadta a kért információk kiadását, mondván ezeket a dokumentumok „Titkos!” minősítésűek7, és a titkosítás időtartama a vonatkozó törvény értelmében akár 30 év is lehet8. Mindennek ára van és a Paks II. megépítése a magyar polgárok generációinak életére lesz befolyással, az alábbi rövid elemzésben mindössze az utolsó mozzanattal, a beruházáshoz kapcsolódó szerződések titkosításával fogunk foglalkozni. Nemcsak a közgazdászok, de az átlagemberek előtt is nyilvánvaló, hogymindennek, minden döntésünknek ára van. „Nincsen ingyenebéd”9– szokták a közgazdászok erre mondani, bár gyakran igyekszünk elfelejtkezni erről a sokszor zavaró, de mindennapi tényről. Nincs ez másként egy beruházással kapcsolatos döntésnél sem: E fontos kérdések közül csak az utóbbira keressük itt a választ. Arra, hogya beszerzések nyilvánosságának ilyen mértékű szűkítése milyen hatással lesz a beruházáshoz kapcsolódó beszerzések áraira.Mennyire fognak csupán ettől a döntéstől emelkedni Paks II. megvalósításának költségei, azaz mekkora összeggel lesznek szegényebbek e döntés miatt az adófizetők, vagy az adók növekedése, vagy a kormányzati szolgáltatások szűkülése, vagy minőségének romlása révén? Magyarország, a különleges ország A közgazdaságtan arra tanít, hogy egy piacon a piacra lépés megnehezítése, a piaci szereplők számának korlátozása – a kereslet azonosságát feltételezve – óhatatlanul az árak emelkedéséhez fog vezetni. Ugyanígy a piaci információk adminisztratív elzárása a vállalkozók egy csoportja elől, amit más, előre kiválasztott szereplők informálása kísér, torzítja a versenyt, és csökkenti a társadalom jólétét, mivel ez a megoldás nem az innovatív és hatékonyabb vállalkozásokat juttatja előnyhöz, hanem azokat, amelyek valamilyen adminisztratív vagy politikai oknál fogva több információhoz jutnak a többinél. Manapság Magyarország különleges ország lett, mivel ki kell mondani a nyilvánvaló tényt, vagyis hogya fenti hatások akkor is érvényesülni fognak, ha nem vagyunk hajlandók tudomást venni róluk. A közbeszerzések esetében a nyilvánosság fontos kritériuma annak, hogy egyrészt a vállalkozások tudjanak egy-egy induló pályázatról, és a kiírási feltételeknek megfelelő minden szereplő jelentkezhessen, azaz verseny alakulhasson ki közöttük; illetve egy vállalkozó tudjon arról, hogy egy-egy szerencsés nyertes milyen árral tudott győzni, és mi is történt a projekt megvalósítása során. Ezek az ismeretek (mit értek el a versenytársak, és milyen áron) fontosak ahhoz, hogy a cégek felmérhessék a piacot, és eséllyel szerepelhessenek a következő pályázat során. Ha egy közbeszerzési felhívás nem nyilvános, akkor megnő a valószínűsége annak, hogy nem fog jelentkezni minden olyan vállalkozás erre, amely egyébként versenybe szállna – azaz a nyilvánosság kizárása a verseny szűkülését és ezzel a beszerzések árainak emelkedését fogja eredményezi. Egy ilyen esetben többet kell fizetni a megrendelőnek (esetünkben a magyar államnak, végső soron a magyar polgároknak), mintha a beszerzés a nyilvánosság előtt, jól követhető módon történt volna. Másrészt egy titkos beszerzési procedúra esetén nem lehet tudni, (de ellenőrizni sem!), hogy a beszerzés sorsáról döntők milyen követelmények figyelembe vételével, milyen közgazdasági, politikai, netán családi, baráti megfontolásokból részesítenek előnyben egy vállalkozót egy másikkal szemben. Akit ez érdekel, az újra fellapozhatja Kornai Jánosnak a tervgazdaság működését megvilágító világhírű műveit10. Ha Paks II. a teljes titkosság mellett valósul meg – akkor az ott leírtak szükségesek lesznek majd a beruházási folyamat mikéntjének megértéséhez. De maradjunk csak az árak emelkedésére vonatkozó feltételezésnél! Természetesen jogunkban áll úgy tekinteni erre, hogy ez csak egy rosszindulatú spekuláció, amely figyelmen kívül hagyja az „Akaratot”, amely ezzel szembe tud szegülni. Szóval, ha létezik is ilyen hatás, az nem lehet általános, és ha gyakori lenne is, akkor sem érvényesül az egészen különleges (különlegesen tiszta) magyar viszonyok közepette. Nézzük ezért előbb az állítás első felét! Létezik-e egyáltalán olyan hatás, miszerint a közbeszerzési eljárásokban az információ korlátozása magasabb beszerzési árakkal jár együtt? Tételezzük fel, hogy – ahogy annyiszor manapság – a klasszikus közgazdasági okoskodás itt félrevezető, és hamis következtetésekre vezet. Ez majd egy új közgazdasági elmélet megalkotását teszi szükségessé. Ám amíg ez nem áll rendelkezésre, addig a kérdés eldöntéséhez vegyünk egy konzervatív, mondhatni ódivatú módszert: figyeljük meg, hogy a közbeszerzési eljárások adatai milyen tanulsággal szolgálnak e kérdés eldöntésében! Ehhez az EU 27 országának és Norvégiának 2009–2013 közötti, az eTED-ben elérhető közbeszerzési adatait,összesen 2 196 830 odaítélt közbeszerzési szerződést elemeztünk11. Az eredmények egyértelműek:európai átlagban a relatív árak mintegy 2,4 százalékkal magasabbak azoknál a közbeszerzéseknél, amelyeknél nem publikálták az ajánlati felhívást, ha a közbeszerzések előbb felsorolt egyéb jellemzőit is figyelembe vesszük. A közbeszerzések nagyobb nyilvánossága tehát – amit itt az ajánlati felhívások publikálása jelent – lefelé tolja az árakat, és olcsóbb közbeszerzéseket tesz lehetővé, mintha a közbeszerzések kisebb nyilvánosság előtt mentek volna végbe. Nyilvánvaló ezek után: Az árnövekedés mértéke azonban nem azonos az EU egészében: meglehetősen nagy különbséget fedezhetünk fel az egyes országok között. Míg Romániában a közbeszerzések nyilvánosságának korlátozása 9 százalékkal növeli a relatív árakat, addig az Egyesült Királyságban alig érzékelhető ez a hatás, és Svédországban, Ausztriában is csak 1-1 százalékos növekedést láthatunk, miközben más országokban (Észtország, Litvánia, Írország, Dánia) a relatív árak csökkenése figyelhető meg. Nagyobb korrupciós kockázat=magasabb ár Az ország szerinti eltérések egy fontos jelenségre hívják fel a figyelmet: minél erősebbek a korrupciós kockázatok egy ország közbeszerzéseiben, annál nagyobb árnövelő hatással lehet számolni a közbeszerzések nyilvánosságának korlátozásával összefüggésben. Minél korruptabb körülmények között bonyolódnak le egyébként egy országban a közbeszerzések, annál nagyobb a piacszűkítés árnövelő hatása(lásd a 2. ábrát). A közbeszerzéseknél Romániában számolhatunk a legkorruptabb környezettel, ahol – ahogy imént láthattuk – a piacszűkítés hatására is legnagyobb mértékben nőnek a közbeszerzések árai, miközben Írországban, egy sokkal kevésbé korrupt környezetben az ajánlati felhívások elmaradása már nem is jelent piacszűkítést. A két tényező között feltehetően oda-vissza irányú hatások érvényesülnek: miközben a nyilvánosság szűkítése miatt bekövetkező piackorlátozás hatását felerősíti az egyébként korrupt környezet, a piackorlátozás és ennek nyomán fellépő áremelkedés teremti meg a korrupt tranzakciókhoz kapcsolódó jutalék, a megvesztegetési díj kifizetését. Másrészt pedig, minél nagyobb az áremelkedés, annál nagyobb volumenű és elterjedtebb korrupciós tranzakciókat tesznek lehetővé az ajánlati felhívások nélkül megvalósuló közbeszerzések. Nem vagyunk jobbak mi se A fenti eredmények érdekesek, de csak EU-országok adataira vonatkoznak. Még mindig mondhatnánk azt, hogy ami igaz az EU szintjén, az egyes országok összesített adataira vonatkozóan, az nem lehet igaz a magyarországi közbeszerzésekre. Mondhatjuk, hogy itt más, speciális tényezők (a kitűnő magyar közbeszerzési törvény, az áremelési szándékoknak ellenálló politikai akarat, a közpénzekkel jól sáfárkodó állami intézmények vagy a magyar emberek eredendő becsületessége) is szerepet játszanak a közbeszerzési árak meghatározódásánál. E speciális faktorok miatt ezért Magyarországon a kisebb és nagyobb nyilvánosság mellett lefolytatott közbeszerzések között nincsenek, nem lehetnek, illetve nem mutathatók ki árkülönbségek. Nem hagyva magunkat eltántorítani a velejéig ódivatú gondolatoktól, ismét adatok elemzésével kívánjuk eldönteni ezt a kérdést. Rendelkezésünkre áll ugyanis az összes magyar közbeszerzés adatát tartalmazó adatbázis (MaKAB), amelyet a CRCB hozott létre a Közbeszerzési Hatóság honlapján lévő, az egyes eljárásokra vonatkozó információk letöltésével, tisztításával és adatbázisba való rendezésével12. A MaKAB a 2009–2012 közötti évek 92 390 közbeszerzési szerződésének adatát tartalmazza. Itt is kiszámolható a nyertes ár–becsült ár hányadosa minden olyan szerződésre, ahol ezeket az adatokat megadták. Meg lehet nézni, hogy hány szerződéskötést előzött meg az ajánlati felhívás közzététele és hánynál maradt ez el: 57 039 esetben közzétettek ajánlati felhívást (61,7 százalék) és 35 351 esetben pedig nem (38,3 százalék). Ezek után megvizsgálható az előbb elemzett két tényező (az ajánlati felhívás léte és a nyertes ár / kiinduló becsült ár hányadosa) kapcsolata. Ennek alapján ugyanarra az eredményre jutunk, mint imént, az európai szintű adatok esetében. Minden más szempont (például a vásárolt termék fajtája, a közbeszerzés összege, a közbeszerzés éve, az ajánlatkérő típusa) szerint azonos típusú közbeszerzéseket figyelembe véve a nyilvánosság korlátozása mellett lefolytatott közbeszerzések esetében, amelyeknél nem volt ajánlati felhívás, 6,2 százalékkal magasabb lesz nyertes ár és a becsült ár hányadosa, mint azoknál a közbeszerzéseknél, amelyeknél közzétettek ajánlati felhívást. Azaz a nyilvánosság ilyen módon való korlátozása például egy előzetesen 100 milliárd forintra becsült projekt esetén 4-8 százalékos árnövekedést jelent attól függően, hogy az ajánlati felhívás közzététele mellett lebonyolított közbeszerzés ára mennyivel csökkent, vagy nőtt az egyéb tényezőkkel összefüggő piaci verseny következtében. Ez az összeg annyit tesz, mintha a magyar kormány ma úgy döntene, hogy a következő tíz évben 50-100 magyar kisvárosban egy-egy felcsúti méretű stadiont kell felépíteni. Az eredményekből nyilvánvalóan következik, hogy minél kisebb volt a verseny a teljes nyilvánosság mellett lebonyolított közbeszerzések esetén, azaz minél kevésbé csökkent a szerződéses ár az előzetes becsült árhoz képest, annál erősebb a nyilvánosság korlátozásának árnövelő hatása (lásd a 4. ábrát). Vagy másként, ha más tényezőkből fakadóan gyengébb a verseny egy közbeszerzés esetén, annál erősebben növeli az árat az, ha csorbul az eljárás nyilvánossága is. Mindehhez hozzá kell tennünk, hogy Paks II. esetében nem arról szól a benyújtott törvényjavaslat, hogy a projekt egyik beszerzéséhez se kelljen majd ajánlati felhívást közzétenni, hanem arról, hogy a beszerzések minden adata (ajánlati felhívás, ajánlati árak, kiválasztási szempont, szerződés) legyen titkos.Szóval itt nem a nyilvánosság korlátozásáról, hanem teljes kizárásáról van szó.Az erre vonatkozó döntésnek az árak emelkedésére gyakorolt hatása tehát az általunk becsültnél erősebb lehet, és az ehhez kapcsolódó adófizetői veszteség is magasabb lehet, mint amit az imént becsültünk.A 160-320 milliárd forintos áremelkedés tehát csupán a titkosság árának alsó becslése. A titkosítás döntését indokolhatja, hogy a Paks II. projekt minden egyes mozzanata, minden egyes beszerzése magas nemzetbiztonsági kockázatot jelent – és ezek minimalizálása miatt kell titkosítani minden, a beruházással kapcsolatos dokumentumot. De tudni kell azt is, és cikkünkben ezt szerettük volna bemutatni, hogy egy ilyen döntés korlátozza a piaci versenyt is, és ebből kifolyólag emeli a projekt megvalósításának költségeit. Mindeközben ellenőrizhetetlen folyamatokat is elindít: nem lehet majd tudni, hogy a beruházás megvalósítói, alvállalkozói hogyan, milyen (például politikai) szempontok alapján kerülnek kiválasztásra, jutnak nagy megrendelésekhez. Ezzel pedig e döntés hozzájárul a projekthez kapcsolódó korrupciós kockázatok, és az ezekből fakadó növekvő nukleáris biztonsági kockázatok, és társadalmi veszteségek növekedéséhez is. Az utóbbi tényezők elemzése azonban már csak egy másik cikk témája lehet. Moszkva kamuzott Putyin tavalyi útjáról, hogy nyilvánosan megalázza a magyar vezetést, a Roszatom-komisszár pedig a magyar külügy háta mögött Debrecenbe vitte volna az elnököt. Belenéztünk a a Kreml titkos politikai machinációinak világába, ahol politikai vállalkozók díszpolgári címet intéznek. Próbálok tanulni, mondta Orbán a focival mókázó bölcs orosz elnöknek. "Putyin diktátor, Orbán a mintájára építi a félelem rendszerét" - fáklyákkal tüntetett a Momentum. A külügyminiszter a Roszatom vezetőivel is tárgyalt. Ezáltal tovább erősödik az energiaellátás biztonsága, és az ország függetlensége. A helyszínen jelenleg amerikai, német és francia cégek is dolgoznak. Kövesse az Indexet Facebookon is!


Putin v Helsinkách Trumpovi navrhl odzbrojovací jednání, napsal server Politico

Ruský prezident Vladimir Putin předložil prezidentu Donaldu Trumpovi na summitu v Helsinkách návrh na nová odzbrojovací jednání a na snížení napětí ve východní Evropě, napsal americký server Politico s odvoláním na dokument, který si obstaral od ruských vládních úředníků. Bílý dům odmítl informaci komentovat, Moskva obvinila Washington z úniku důvěrných informací. Podle serveru Politico jde například o návrh na prodloužení platnosti smlouvy o omezení jaderných zbraní, známé v USA jako Nový START a v Rusku jako START 3. Smlouvu, kterou prý Rusko navrhuje prodloužit o pět let, podepsali prezidenti Barack Obama a Dmitrij Medvěděv v dubnu 2010 v Praze. Její platnost má skončit v roce 2021. Moskva podle serveru Politico rovněž navrhuje potvrdit platnost dohody o zákazu raket středního doletu, kterou v roce 1987 dojednali vůdci USA a SSSR Ronald Reagan a Michail Gorbačov. Spojené státy obviňují Rusko, že smlouvu porušuje a Kongres loni schválil finance pro analogické odvetné kroky USA. Dalším ruským návrhem je uzavřít dohodu zakazující rozmisťování zbraní ve vesmíru, napsal americký server. Oba státy jsou sice signatáři podobné dohody z roku 1967, ta se ale týká jen zbraní hromadného ničení. Ruské návrhy se rovněž týkají rostoucí konfrontace ve východní Evropě, pokračuje Politico. Washington a Moskva by měly podniknout kroky k odvrácení incidentů při manévrech a zvýšit důvěru a transparentnost ve vojenské oblasti. Obě země by měly zahájit konzultace expertů ohledně "destabilizujících" druhů zbraní, které by mohly být předmětem odzbrojovacích rozhovorů. Ruský dokument navrhuje zahájit konzultace o "strategické stabilitě" na úrovni náměstků ministrů zahraničí, které by se mimo jiné měly týkat Sýrie. Ve formátu 2+2 by měli jednat i ministři zahraničí a obrany obou zemí. Mluvčí ruského ministerstva zahraničí Marija Zacharovová ve středu na Facebooku existenci ruských návrhů výslovně nepopřela. Vyzvala Spojené státy, aby "přestaly manipulovat výňatky z tajných dokumentů a setkání, včetně neexistujících". Vytkla Washingtonu, že "nedokáže udržet v tajnosti ani obsah prezidentských rozhovorů".


ONZ każe Izraelowi pozbyć się broni jądrowej. Ten twierdzi, że jej nie ma

Zgromadzenie Ogólne Organizacji Narodów Zjednoczonych przytłaczającą większością głosów przegłosowało rezolucję zobowiązującą Izrael do pozbycia się broni jądrowej, do której posiadania kraj ten nigdy się nie przyznał — poinformował "Jerusalem Post". Komitet Zgromadzenia Ogólnego ONZ przegłosował w piątek rezolucję zgłoszoną przez Autonomię Palestyńską i 19 innych krajów, między innymi Bahrajn, Jordanię, Maroko i Zjednoczone Emiraty Arabskie stosunkiem 152 do 5. Pięć państw, które sprzeciwiły się rezolucji w sprawie "ryzyka rozprzestrzenianiabroni jądrowejna Bliskim Wschodzie" to: Kanada, Izrael, Mikronezja, Palau i Stany Zjednoczone. Kolejne 24 kraje wstrzymały się od głosu, są wśród nich członkowie Unii Europejskiej, w tym Polska. Rezolucjanie wspomina o Iranie, który rozwija program broni jądrowej.Zakłada, że Izrael musi pozbyć się całej swojej broni atomowej i oddać swoje obiekty jądrowe pod nadzór Międzynarodowej Agencji Energii Atomowej. Wzywa Tel Awiw "do przystąpienia do Układu bez dalszej zwłoki, nie rozwijania, nie produkowania, nietestowania ani nienabywania w inny sposób broni jądrowej, do wyrzeczenia się posiadania broni jądrowej oraz do objęcia wszystkich swoich obiektów jądrowych pełnym zakresem zabezpieczeń Agencji, jako ważnego środka budowy zaufania wśród wszystkich państw regionu oraz jako kroku w kierunku wzmocnienia pokoju i bezpieczeństwa". Izrael nigdy nie potwierdził, że posiada broń jądrową. Komitet zatwierdził również w piątek 170 głosami — w tym Iranu — wezwanie do utworzenia na Bliskim Wschodzie strefy wolnej od broni jądrowej. Izrael był jedynym krajem, który się temu sprzeciwił. Od głosu wstrzymały się cztery kraje: Stany Zjednoczone, Kamerun, Komory i Tanzania.


Energetyka jądrowa traci konkurencyjność

Opóźnienia w budowie oraz przebijaniu się przez bariery administracyjne sprawiają, że przewagę zaczynają uzyskiwać odnawialne źródła energii. Opóźnienia w budowie oraz przebijaniu się przez bariery administracyjne sprawiają, że przewagę zaczynają uzyskiwać odnawialne źródła energii, które szybko oraz w sposób stabilny zwiększają moce energetyczne. Średnie opóźnienia programów jądrowych na świecie wynoszą 10 lat, podczas gdy w przypadku turbin wiatrowych wynoszą one zaledwie 6 miesięcy - pisze _ Wirtualny Nowy Przemysł _.Przykładem dużych opóźnień jest reaktor w fińskim Olkiluoto. Blok energetyczny miał zacząć działac w 2009 roku, natomiast obecnie mówi się o 2014 roku. Dodatkowo projekty jądrowe są tak drogie, że niemal zawsze wymagają wsparcia ze strony państwa. W efekcie jedynym z niewielu państw mogących sobie pozwolić na samodzielną inwestycje od zera są Chiny.W Polsce w elektrownie jądrową będzie inwestowaćPGE, jednak do tej pory nie jest znany model inwestycji. W 2022-23 roku miałby ruszyć już pierwszy reaktor.


A kormány növelné a villamosenergia-tárolók kapacitását

A Technológiai és Ipari Minisztérium pályázatot hirdet hálózati integrált energiatárolási beruházások megvalósításához annak érdekében, hogy a rendszer még több megújuló alapú energiatermelésből származó villamos energiát tudjon befogadni, és növekedjen az ellátásbiztonság – jelentette be Steiner Attila energetikáért felelős államtitkár. Kövesse az Indexet Facebookon is! A kormány újabb lépést tesz az áramellátás biztonságának növeléséért – közölte a Technológiai és Ipari Minisztérium. Ennek érdekében pályázatot hirdetnek a megújuló termelésből származó energia növelésére, amely pályázat hosszú távon fog hozzájárulni a biztonságos energiaellátáshoz. A kormány célja, hogy a jelenlegi háborús energiaválságban növelje az ország áramellátásának biztonságát, és 2030-ra a magyar áramtermelés kilencven százaléka szén-dioxid-mentes legyen – áll a közleményben. A magyar kormány további hosszú távú célja 2050-re elérni a teljes klímasemlegességet anélkül, hogy ez veszélybe sodorná a gazdasági növekedést és az ország jólétét. A megújuló energiaforrás által termelt villamos energia mennyiségének növelése emiatt is kiemelten fontos. Magyarország jelenleg már több mint 3200 megawattnyi megújuló kapacitással rendelkezik, ami a paksi atomerőmű kapacitásának másfélszerese. A növekvő megújuló energiaforrások kihasználásának érdekében szükség van a villamosenergia-hálózat fejlesztésére, ennek egyik legfontosabb eleme a tárolókapacitások növelése a hálózat azon részein, ahol átlagon felüli a megújuló termelési teljesítmény – ismertette a ma megjelent pályázat részleteit az államtitkár. A 33 milliárd forint keretösszegű pályázat az átviteli rendszerirányító MAVIR és az elosztói jogosultsággal rendelkező társaságok részére nyújt vissza nem térítendő támogatást a kormány és a klímavédelmi beruházásokat támogató Modernizációs Alap közös finanszírozásában. A ma megjelent felhívás eredményeként 2025-ig országosan összesen legalább 33 MW kapacitású villamosenergia-tárolót telepítenek. Ezzel a tárolói kapacitással 313 háztartás egyhavi fogyasztását lehet fedezni. A pályázatokat 2022. október 3-ig lehet benyújtani aNemzetközi Fejlesztési és Forráskoordinációs Ügynökség Zrt.oldalán található felhívásban foglaltak szerint. Kövesse az Indexet Facebookon is!


Státy omezují výstavbu datových center, kvůli obrovské spotřebě energie

Vlády po celém světě zesilují kontrolu nad výstavbou nových datových center. Důvodem jsou obavy, že jejich obrovská spotřeba energie nadměrně zatěžuje elektrárenské sítě a ohrožuje klimatické cíle daných zemí. V posledních letech představily omezení pro nová datová centra Irsko, Německo, Singapur, Čína, některé okresy ve Spojených státech či nizozemská metropole Amsterodam. S odvoláním na zprávu banky Barclays to napsal britský list Financial Times (FT). Datová centra jsou obrovská zařízení, ve kterých jsou umístěny servery sloužící jako internetová úložiště pro data milionů lidí. Dopad těchto center na životní prostředí se stává čím dál větším problémem po celém světě, píšelist FT. Nejvíce ohroženy jsou nové projekty v Irsku, které je žádaným místem pro datová centra budovaná řadou společností zaměřených na takzvaný cloud computing, jako jsou americké firmy Google a Microsoft. Ty mají o Irsko zájem hlavně kvůli jeho nízké daňové sazbě a snadnému přístupu k vysokokapacitním podmořským kabelům, kterými je veden celosvětový internetový provoz. Může za to rozhodnutí tamního regulátora pro energii a vodohospodářství z roku 2021 omezit nová připojení datových center k elektrické síti. Provozovatelům datových center Vantage, EdgeConneX a Equinix loni irské úřady zamítly povolení pro nové projekty v Dublinu. Podle odhadu Mezinárodní agentury pro energii (IEA) z minulého měsíce budou mít v roce 2026 datová centra v Irsku podíl na celkové poptávce po elektřině 32 procent. Okres Loudoun v americkém státě Virginie a Německo nedávno představily několik nových opatření. Mimo jiné omezují povolení pro datová centra v obytných oblastech, případně požadují, aby datová centra využívala obnovitelnou energii, kterou budou přispívat do sítě, a znovu využívala odpadní teplo. Analytici banky Barclays varují, že vlády zatím nezohlednily dopad rostoucího využívání internetu na své elektrické sítě. Podobná závažná a častá omezení tak očekávají i v dalších letech v jiných zemích. To by mohlo vyvolat tlak na podnikání firem zaměřených na datová centra a cloudové služby, uvedla firma zabývající se výzkumem trhu Industry ARC. Hodnota tohoto trhu se nyní odhaduje na 220 miliard USD (5,2 bilionu Kč). Do konce desetiletí by se však mohla zvýšit na 418 miliard USD, protože poptávka po datech po celém světě prudce roste. Skupina pro průzkum trhu Dell'Oro pak odhaduje, že globální kapitálové výdaje na datová centra v roce 2027 přesáhnou 500 miliard USD. IEA uvádí, že spotřeba energie se kvůli datovým centrům výrazně zvyšuje v USA a v Číně. Ve Spojených státech se nachází asi třetina z celkových 8000 datových center, v Číně zhruba desetina. V budoucnosti tak budou podle analytiků z Barclays muset provozovatelé datových center a technologické firmy hrát aktivnější roli v rámci energetických sítí, například vyrábět více energie z obnovitelných zdrojů a pracovat na opatřeních, která zlepší energetickou účinnost. Amazon, Microsoft a Google, tedy firmy, které provozují největší komplexy datových center na světě, investují do větrné a solární energie, aby splnily cíle udržitelnosti. Obracejí se ale i k dalším zdrojům energie. Například Microsoft loni uvedl, že bude nakupovat jadernou energii, která má pokrýt 35 procent potřeby jednoho z datových center ve Virginii, pokud nebude k dispozici elektřina z větru nebo ze slunce. Firma také sází na budoucnost jaderné fúze a už také podepsala dohodu o nákupech se soukromou americkou společností Helion. Dalším úkolem je nahradit diesel jako palivo, které obvykle napájí záložní generátory datových center. Amazon plánuje u generátorů ve všech svých datových centrech v Evropě přejít na biopalivo vyráběné z odpadních olejů. Očekává se, že datová centra, kryptoměny a umělá inteligence (AI) v letech 2022 až 2026 celosvětově zdvojnásobí spotřebu elektřiny, uvedla v lednu IEA. Analytici banky Morgan Stanley očekávají, že generativní AI bude mít v roce 2027 na globální poptávce po elektřině v datových centrech více než tříčtvrtinový podíl. Výkon počítačů, notebooků i tabletů se rok od roku zvyšuje, přesto se daří výrobcům zároveň snižovat spotřebu energetické energie. Díky tomu modernější přístroje šetří naši peněženku, rozdíly mezi jednotlivými modely ale mohou být propastné.


Romney kiáll Izrael mellett

Kövesse az Indexet Facebookon is! Mitt Romney egyik közeli munkatársa szerint az amerikai republikánusok elnökjelöltje támogatná Izraelt, ha a zsidó állam úgy döntene, hogy katonai erőt kell bevetnie, így akadályozva meg, hogy Irán nukleáris fegyvert állítson elő. „Ha Izraelnek cselekednie kellene azért, hogy megakadályozza Iránt e képesség megszerzésében, a kormányzó tiszteletben tartaná a döntést” – mondta Dan Senor, Romney nemzetbiztonsági tanácsadója az elnökjelöltet az izraeli látogatásra elkísérő újságíróknak. Romney szombaton érkezett Jeruzsálembe, és ma találkozik az izraeli vezetőkkel. Romney szerint Obama aláásta Izrael biztonságát és zsidó állam ellenségeit erősítette. Avárakozások szerintRomney Izraelben beszédet fog mondani amiben azt is elfogadhatatlannak fogja minősíteni, ha Iránnak csak „képessége” lesz az atomfegyverek legyártására, és nem csak az atomfegyver meglétét tekinti kritikus pontnak. A republikánus jelölt szerint kívánatos lenne elkerülni a katonai összecsapást, de nem szabad eleve feladni a beavatkozás tervét. Romney szerint ez a legjobb módja annak, hogy az iráni vezetőket egy békés megoldás felé „tereljék”. A Romneyhoz közeli források szerint az elnökjelölt osztja azok félelmeit, akik szerint az „arab tavasz” után könnyen egy „iszlamista tél” következhet, ha nem lesznek sikeresek a politikai átmenetek a régióban. Vasárnap a Háárec című izraeli lap azt írta, hogy Obama amerikai elnök nemzetbiztonsági tanácsadója tájékoztatta Benjámin Netanjahut arról az amerikai tervről, miszerint csapást mérnek Iránra, amennyiben diplomáciai úton nem lehet rábírni Teheránt katonai célú nukleáris programjának beszüntetésére. Megfigyelők szerint a Netanjahunak adott tájékoztatás éppen azt szolgálta, hogy eltántorítsa Izraelt egy saját, Irán elleni katonai csapástól. Romneyval való találkozója után Benjámin Netanjahu izraeli kormányfő hangsúlyozta: fontos a szankciókkal kísért "erőteljes és hiteles katonai fenyegetés", amellyel esély van a helyzet megváltoztatására. Egyszersmind megismételte, hogy a szankciók és a diplomácia eddig jottányit sem kényszerítette meghátrálásra az iráni atomprogramot. Saul Mofaz, az ellenzéki jobbközép Kadima párt vezetője szóvivője szerint azt közölte Mitt Romney-vel, hogy "a katonai fellépés ideje még nem jött el". A politikus a szankciók szigorítását és a nemzetközi közösség egyeztetett fellépését szorgalmazta, mert "egy atomhatalommá váló Irán nemzetközi veszélyforrás". Kövesse az Indexet Facebookon is!


V bohunickej atómke kontrolujú prísnejie

Po piatkovom teroristickom útoku vo veernom Paríi sprísnilo Slovensko stráenie atómových elektrární i Vodného diela v Gabíkove. Ako tieto opatrenia vyzerajú v praxi, zisovala Pravda v Jaslovských Bohuniciach. Vstrede dediny sa vpondelok veer bavila len mláde. Domáci, ktorých tu vyloil autobus, sa ponáhali na nákup a domov. Smerom knealekej atómke sa ruch postupne vytrácal. Stabuou, ktorá oznauje koniec obce, zmizli aj lampy. Niekoko desiatok metrov sa zdalo, e ierno-ierna stromová aleja vedie do nioty. A kým sa znovu neobjavili oranové svetlá. Voli sme do areálu elektrární. Naokolo nebol nikto, kto by prichádzajúce autá zastavoval a kontroloval. Komplex pozostáva ztroch zariadení oznaených ako A1, V1 a V2, ku ktorým vedie sple ciest. Vyzerá to ako malá priemyselná dedina. Elektrárne A1 a V1 sú odstavené a prebieha ich vyraovanie, ktoré zabezpeuje tátna firma Jadrová vyraovacia spolonos (Javys). Prevádzkovaná je len zadná V2, ktorá patrí Slovenským elektráram. Rozahlý areál zíval po osemnástej hodine prázdnotou. Vpondelok tu boli len zamestnanci, na ktorých pripadla sluba a ktorí zabezpeovali prevádzku elektrárne na jednotlivých úsekoch. Ostatní mali celozávodné vono, ktoré prepojilo víkend sutorajím tátnym sviatkom. Cesta nás zaviedla na parkovisko pred administratívnu budovu Javysu. Tmavé ticho preruilo tartovanie motora dvoch odchádzajúcich áut. Vbudove sa svieti, vnútri sedí stránik súkromnej bezpenostnej sluby. Za dverami to vyzerá ako na letiskovej kontrole. Sú tu prístroje, ktoré skenujú vetkých a vetko, o smeruje dnu ivon. Opár metrov alej sú ete turnikety, na ktorých svietilo ervenéX. Zbudovy práve vyli dvaja prísluníci pohotovostného policajného útvaru. Ide ozásahovú jednotku, ktorá spadá pod odbor poriadkovej polície krajského riaditestva polície. Stránik súkromnej bezpenostnej sluby ich nasledoval von, aby zistil, preo sa obmietame pred dverami. Prezradil, e v atómke sú viaceré bezpenostné opatrenia navye. Jedným znich je aj zvýený poet lenov pohotovostného útvaru. Zparkoviska sme sa vrátili na hlavnú cestu, ktorá pokrauje do zadnej asti areálu. Tam sa nachádza elektráre V2. Cestou sme obili osem obrovských chladiacich veí, ktoré sú súasou zabezpeeného areálu. Auto sme opä nechali na priahlom parkovisku a vydali sme sa kbudove riaditestva, kde nás stopli závory. Aj tu vyiel esbeskár preveri podozrivú osobu. Potvrdil, e kontroly sú zvýené. Týkajú sa aj samotných zamestnancov, doplnil. Ochvíu pri nás zastavilo auto, zktorého vystúpili tyria mui zpohotovostného policajného útvaru. Po zhodnotení situácie sa vtipkujúc medzi sebou stratili vnútri budovy. Pri výjazde zareálu sa pohybovalo auto soznaením security. Poda hovorkyne Slovenských elektrární Jany Burdovej boli bezpenostné opatrenia zvýené okamite po udalostiach vParíi. Elektrárne sú stráené vemi prísne. Máme vypracované presné postupy, reimy, kolených a trénovaných udí a slubu, ktorá zabezpeuje neprestajnú ochranu. Väie zabezpeenie atómky je poda miestnej obyvateky Márie (56) na mieste. Na sto percent sa to vak urobi nedá. Hrozba, e by na elektráre niekto zaútoil, poda nej existuje. Naopak, Milan (54), ktorého sme stretli vobci a velektrárni pracuje, si nemyslí, e Slovensku nieo hrozí. Priznal vak, e opatrenia sú prísne a je to zabezpeené vemi dobre. Mávame aj rôzne cvienia, radiané i proti naruiteovi.


Irán nikdy nezatvorí jadrový komplex, vyhlásil prominentný poslanec

Západ podozrieva Irán z úsilia vyvinú jadrovú zbra, Irán toto obvinenie popiera. TEHERÁN. Prominentný iránsky poslanec v nedeu vyhlásil, e jeho krajina nikdy nezatvorí jadrový komplex Fordú výmenou za zmiernenie sankcií zo strany západných krajín. Informovala o tom agentúra AP. Aláeddín Buruderdí, éf parlamentného výboru pre národnú bezpenos, povedal, e Fordú je "centrum, ktoré sa nikdy neuzavrie".SkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamouSkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamou Jadrový komplex, ktorý leí juhozápadne od Teheránu, vyrába urán obohatený na 20 percent. Ten sa dá zmeni na materiál pouitený v jadrových zbraniach. Buruderdí dodal, e uzatvorenie zariadenia by znamenalo podporu Izraelu, dlhoronému nepriateovi Iránu. Jeho vyhlásenia prili len 10 dní pred alím kolom rozhovorov o jadrovom programe medzi západnými krajinami a Iránom, ktoré boli v máji zastavené.


V Japonsku musia odstavi prototyp reaktora novej generácie

Nové reaktory sú pre Japonsko kúové, majú zníi závislos krajiny od dovozu jadrového paliva. Nové reaktory sú pre Japonsko kúové, majú zníizávislos krajiny od dovozu jadrového paliva. TOKIO. Japonská agentúra pre jadrový dozor v stredu rozhodla, e prototypu jadrového reaktora novej generácie kvôli porueniu bezpenostných opatrení nepovolí retartovanie.SkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamouSkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamou Japonská vláda, známa podporou jadrovej energetiky, pritom práve reaktor typu Mondu, v ktorom dochádza k zrýchlenej tiepnej reakcii, povaovala za kúový vo svojom programe energetickej stratégie. Agentúra pre jadrový dozor vak kontatovala, e prevádzkovate Mondu opakovane neumonil povinné kontroly na zariadení a nepredloil plány na skvalitnenie bezpenosti prevádzky reaktora. Proti tomuto rozhodnutiu sa prevádzkovate môe odvola, ale oficiálny príkaz na odstávku reaktora nadobudne platnos koncom mája. Reaktor Mondu má kapacitu 280 megawattov. Je jedným z dvoch japonských reaktorov pracujúcich na báze rýchlych neutrónov. Od klasických jadrových blokov sa odliujú tým, e ako palivo slúi zmes nízkoobohateného uránu U-238 a oxidov plutónia. Palivo z reaktorov sa dokonca dá recyklova, teoreticky dokáu reaktory dokonca vyrobi viac plutónia, ne spotrebovávajú. Komerne túto technológiu vyuíva len jediná jadrová elektráre na svete, ktorá sa nachádza v ruskom Bielojarsku. Túto technológiu, ako informuje internetová stránka Atom Info, rozvíja predovetkým India. Japonsko do rýchlych reaktorov vkladalo nádej, e zníia jeho závislos od dovozu jadrového paliva, kee ostrovná krajina nemá vlastné zdroje uránu. Pred haváriou elektrárne vo Fukuime dokonca existoval plán, poda ktorého mali vetky jadrové bloky v Japonsku nahradi práve rýchlymi systémami.