Monos havárie Mochoviec? Raz za milión rokov

Pravdepodobnos, e z tretieho a tvrtého bloku Mochoviec unikne veké mnostvo rádioaktívnych látok, nesmie by väia ako raz za milión rokov. Taký matematický cie je stanovený k bezpenosti blokov. i Slovenské elektrárne na to prijmú opatrenia, skontroluje Úrad jadrového dozoru pred zaiatkom prevádzky. Tretí blok chcú elektrárne spusti v auguste 2012 a tvrtý v septembri 2013. V piatok sa uskutonilo verejné pripomienkovanie projektu. Pravdepodobnos, e ztretieho a tvrtého bloku Mochoviec unikne veké mnostvo rádioaktívnych látok, nesmie by väia ako raz za milión rokov. Taký matematický cie je stanovený kbezpenosti blokov. i Slovenské elektrárne na to prijmú opatrenia, skontroluje Úrad jadrového dozoru pred zaiatkom prevádzky. Tretí blok chcú elektrárne spusti vauguste 2012a tvrtý vseptembri 2013.Vpiatoksa uskutonilo verejné pripomienkovanie projektu. Elektrárne aj Úrad jadrového dozoru tvrdia, e obyvatestvo sa vsúvislosti sdostavbou nemá oho obáva. Zlepený projekt tretieho a tvrtého bloku Mochoviec napa vetky súasne platné medzinárodné poiadavky na jadrovú bezpenos, uviedol úrad vstanovisku pre Pravdu. Opaný názor má mimovládna organizácia Greenpeace, ktorá sa snaí výstavbu zvráti. Predstavitelia organizácie vera na verejnom pripomienkovaní projektu dostavby Mochoviec vyítali väinovému vlastníkovi elektrární talianskemu Enelu viaceré nedostatky. Ochranárom prekáa, e sa pouije pôvodný reaktor sovietskeho typu vyrobený vechách. Elektrárne vak tvrdia, e reaktor ako srdce elektrárne po roku 1992, ke sa práce na Mochovciach pre nedostatok peazí zastavili, chránili pred vlhkosou a alími vplyvmi. Poda úradu reaktor spa nároné medzinárodné kritériá. // Kliknutím na obrázok mapku zväíte// Okrem námietok ochranárov malo verajie verejné pripomienkovanie dostavby vBratislave vlanú atmosféru za úasti asi dvoch stoviek udí. Projekt má stá 2,775miliardy eur (83,6miliardy korún) a ztretiny ho nepriamo zaplatí tát, ktorý sa ako meninový vlastník elektrární spolu sEnelom vzdal vbudúcich rokoch dividend a vysokých ziskov elektrární. Zregiónu vokolí Mochoviec priiel do Bratislavy jeden poloprázdny autobus. Takmer zkadej rodiny vregióne velektrárni niekto pracuje. Problematika je uom známa, preto nevideli dôvod na to, aby prili nieo pripomienkova, vysvetlil poslanec miestneho zastupitestva vKalnej nad Hronom Daniel Svorda. Starosta Kalnej Jozef Havlík tvrdí, e deviati zdesiatich obyvateov obce dostavbu Mochoviec podporujú. Obce vokolí elektrárne nemajú kdostavbe iadne pripomienky ani poiadavky. Výnimkou je Nový Tekov, ktorý poaduje most cez Hron do Starého Tekova ako únikovú cestu vprípade havárie Mochoviec. Jediné, o my poadujeme, je, aby sa nezniovali platby pre obce, dodáva starosta Kalnej nad Hronom Havlík. Poda neho sú po privatizácii elektrární snahy, aby obce ako kompenzáciu za prevádzku elektrárne dostávali menej peazí. Obce vzdialené menej ako dvadsa kilometrov od Mochoviec si kadorone delia sumu asi 1,73milióna eur (52miliónov korún). Dostavbu Mochoviec podporuje vláda, ktorá chce, aby boli bloky náhradou za odstavenú elektráre V1 vJaslovských Bohuniciach. Proti dostavbe je, naopak, susedné Rakúsko, ktoré sa vminulosti vzdalo jadrovej cesty. Rakúania si vyiadali verejné pripomienkovanie dostavby Mochoviec aj vo Viedni, ktoré sa uskutoní na budúci týde vpiatok za úasti rakúskych politikov. Hlavné námietky Greenpeace kdostavbe Mochoviec a stanoviská zodpovedných: 1.Pouije sa pôvodný zastaraný reaktor sovietskeho typu//Stanovisko ÚJD SR:////Daný tlakovodný reaktor je veobecne hodnotený ako projekt svysokou úrovou bezpenosti. Vylepený projekt napluje vetky platné medzinárodné poiadavky na jadrovú bezpenos. //2. Chýba ochranná schránka, ktorá by odolala následkom havárie lietadla//Stanovisko ÚJD SR:Ochranná obálka je kontrukne prevedená ako elezobetónová stavba sprevaujúcou hrúbkou steny 1,5metra. Aj ke pravdepodobnos pádu lietadla vlokalite je vemi malá, drite povolenia na výstavbu vsúasnosti dokonuje práce, aby elektráre odolala havárii lietadla tak, ako to odporuila Európska komisia. 3.Cena dostavby narástla u niekokokrát, a na 2,7miliardy eur, zaplatia to daovníciStanovisko Slovenských elektrární://****//Projekt bude vplnej miere financovaný zvýnosov a externých zdrojov Slovenských elektrární. 4.Pravdepodobnos úniku rádioaktivity nie je elektrárami zhodnotenáStanovisko ÚJD SR://****//Pravdepodobnos, e dôjde kpokodeniu jadrového paliva nemôe by väia ako raz za 100-tisíc rokov a pravdepodobnos vekého úniku rádioaktívnych látok nie väia ako raz za milión rokov. Hodnotenie sa vykoná pred uvádzaním elektrárne do prevádzky. 5.Nie je vyrieené, kam sa bude uklada vyhoreté palivoStanovisko ÚJD SR://****//Na ukladanie vyhoretého paliva chcú Slovenské elektrárne vMochovciach suchý sklad, ktorý umouje skladova palivo minimálne 50rokov. Finálnou fázou uloenia je hlbinné geologické úloisko, za vývoj ktorého má zodpovednos tátna agentúra pre nakladanie srádioaktívnymi odpadmi. //6. Kto zaplatí vybudovanie trvalého úloiska vyhoretého jadrového paliva (2,4miliardy eur)//Postoj Národného jadrového fondu:Pri súasných odvodoch prevádzkovateov jadrových zariadení do fondu výka vybratých prostriedkov nepokryje náklady na trvalé uloenie vyhoretého paliva. Fond je povinný pravidelne prehodnocova výku odvodu. Vzhadom na pripravovanú výstavbu jadrových elektrární bude vypracovaná nová definícia odvodov do fondu.(ÚJD SR Úrad jadrového dozoru SR)//


Zaríf: Irán je pripravený obnovi svoj jadrový program

Irán je pripravený obnovi svoj jadrový program v prípade, ak sa nepodarí zachráni medzinárodnú dohodu so iestimi svetovými mocnosami. Vyhlásil to iránsky minister zahraniných vecí Mohammad Davád Zaríf, ktorého citovala televízia CNN. Zaríf oznámil, e vnajbliích doch odcestuje do Pekingu, Moskvy a Bruselu, aby rokoval omonostiach záchrany dohody, od ktorej tento týde odstúpili Spojené táty. Zárove vak varoval, e Teherán podnikne prípravné kroky kmonému obnoveniu svojho jadrového programu vpriemyselnom meradle. Iránsky minister vsúvislosti samerickým rozhodnutím odstúpi od dohody obvinil prezidenta USA Donalda Trumpa z nevedomosti a hlúposti. Poda Zarífa americká zahraniná politika vyvolala chaos voblasti Blízkeho východu. Viránskej metropole Teherán po piatkových modlitbách vypukli masové protiamerické protesty za úasti tisícov udí. Demontranti spálili americkú vlajku a skandovali heslá proti USA a Izraelu. Okrem Trumpovho rozhodnutia odstúpi od jadrovej dohody vyjadrovali rozhorenie aj nad tvrtkovými izraelskými útokmi na iránske ciele vSýrii, ktoré boli reakciou na odpálenie iránskych rakiet na izraelské pozície na Golanských výinách. Signatármi zmluvy známej ako Spoloný komplexný akný plán (JCPOA) sú Irán a estica vemocí Británia, ína, Francúzsko, Nemecko, Rusko a USA. Na jej základe boli zruené sankcie OSN, Európskej únie iSpojených tátov voi Iránu výmenou za to, e islamská republika dlhodobo obmedzí svoj nukleárny program, ktorý bol poda Západu zameraný na získanie jadrových zbraní.


Francuzi chcą atomu w Polsce. "Opóźnienia zdarzają się wszystkim"

- Opóźnienia zdarzają się wszystkim w branży - mówi w rozmowie z money.pl Thierry Deschaux, dyrektor generalny przedstawicielstwa firmy EDF w Polsce. W ten sposób tłumaczy problemy na budowie elektrowni jądrowej m.in. w Wlk. Brytanii. Francuzi zapewniają jednak, że są gotowi do inwestycji w Polsce. I liczą, że to oni, a nie Koreańczycy wybudują drugą elektrownię. We wrześniu 2023 r. Polskie Elektrownie Jądrowe orazamerykańskie firmy: Westinghouse i Bechtelpodpisałyumowę na zaprojektowanie pierwszej elektrowni jądrowej,która powstanie na Pomorzu.Natomiast drugą miałby wybudować koreański koncern KHNPwe współpracy z PGE i ZE PAK. Do gry włączyli się jednak Francuzi, którzy liczą, że to oni będą realizować inwestycję, o czym mówi Thierry Deschaux. I jednocześnie podkreśla, że "wyboru partnera do pierwszej elektrowni nie dokonano w ramach konkurencyjnej procedury".Dalsza część artykułu pod materiałem wideoPiotr Bera, money.pl: Czy EDF będzie zaangażowane w program energetyki jądrowej w Polsce?Thierry Deschaux, dyrektor generalny przedstawicielstwa EDF w Polsce:Mamy taką nadzieję. Od wielu lat przy wsparciu francuskiego rządu zabiegamy o budowę elektrowni w ramach programu jądrowego w Polsce, który jest jednym z najważniejszych w całej Europie. To klucz do dekarbonizacji miksu produkcji energii elektrycznej Polski i Europy.Dwa lata temu rządPiSdał do zrozumienia, że nie skorzysta z oferty EDF i postawił na amerykańską i koreańską koncepcję.Wybór wykonawcy to suwerenna decyzja polskiego rządu. Czasami kryteria geopolityczne przeważają nad innymi - finansowymi czy przemysłowymi.Ostatnio szef MSZ Stéphan Séjourné rozmawiał z ministrem Sikorskim o inwestycji w cywilną energetykę jądrową. Podobne rozmowy prowadził też w WarszawiePhilippe Crouzet, wysoki przedstawiciel rządu Francji ds. współpracy w energetyce jądrowej. Decyzje względem drugiej elektrowni w ramach rządowego programu jeszcze nie zapadły.W 2009 r. za rządów Donalda Tuska i Nicolasa Sarkozy'ego podpisano deklarację związaną z rozwojem energetyki jądrowej. Wraca Tusk, wracają rozmowy.Oferta EDF dla Polski wraca na wokandę oficjalnych spotkań. Rozwój energetyki jądrowej to olbrzymi i długoterminowy projekt, cykl życia - budowa, eksploatacja, likwidacja -reaktora jądrowego to okres ok. 100 lat. Atom potrzebuje stabilizacji i strategicznych decyzji o długofalowym zasięgu. Naszym zdaniem oferta EDF jako drugiego partnera byłaby bardzo korzystna dla realizacji całego PPEJ.Odnoszę wrażenie, że wybór partnera przy energetyce jądrowej ma wielkie znaczenie geopolityczne. Amerykanie to najważniejszy sojusznik Polski oraz gwarant bezpieczeństwa. Koreańczycy oferują też sprzęt wojskowy. Francja mogłaby w tej sytuacji zostać głównym sojusznikiem Polski w Brukseli?To już się dzieje. Francja konsekwentnie zabiega o rozwój atomu na poziomie unijnym i zainicjowała koalicję państw z udziałem Polski. Dziś Francja przewodzi grupie kilkunastu państw, które są za rozwojem atomu w Europie. To ogromna szansa dla Polski i jej przemysłu. Wieloletnie doświadczenie EDF w negocjacjach z KE w celu uzyskania zgód i zatwierdzenia modeli finansowania przez UE może mieć znaczny wpływ na optymalizację finansową projektu.Z jaką ofertą EDF usiądzie do stołu?Nasza oferta jest aktualna. Dotyczyć może zarówno 2, 4 jak i 6 reaktorów technologii EPR o łącznej mocy do 9,9 GW.Cztery reaktory miały wg mediów kosztować ok. 33 mld euro, a sześć nawet 48 mld euro. To aktualne?Nasza oferta jest konkurencyjna. Widać to na przykładzieelektrowni Sizewell C. Andrew Bowie, brytyjski minister ds. energetyki jądrowej, potwierdził, że Wlk. Brytania, wspólnie z EDF, są na dobrej drodze, by zapewnić do końca roku całość finansowania z rynku, oprócz wkładu EDF i rządu brytyjskiego (2,5 mld funtów). To pokazuje, że rynki finansowe wysoko oceniają wiarygodność EDF. Jesteśmy elastyczni i mamy doświadczenie w uzgadnianiu modeli finansowych i w pozyskiwaniu środków na finansowanie projektów jądrowych. Budowaliśmy elektrownie w 100 proc. finansowane przez państwo, mamy też w Hinkley Point C kontrakt różnicowy (CfD), który polega na tym, że to rząd wyznacza stałą cenę, jaką otrzymamy za wyprodukowany prąd. Kolejne dwa reaktory EPR w Wlk. Brytanii, będą sfinansowane według modelu RAB (Regulated Asset Base), gdzie część kosztów jest pokrywana w czasie budowy elektrowni, co pozwala znacznie zmniejszyć koszty inwestycji.W przypadku Hinkley Point C w finansowanie włączyli się Chińczycy z China Nuclear Power Group (CGN).CGN jest tam mniejszościowym partnerem finansowym. Brytyjski rząd nie życzył sobie chińskiego zaangażowania w Sizewell C, gdzie kilka dni temu zwiększył swoje udziały w tym projekcie z 1,2 do 2,5 mld funtów, co pozwoli rozpocząć budowę. Pozyskanie pozostałej kwoty finansowania zewnętrznego na rynku ma zakończyć się w tym roku.EDF poinformował o kolejnym przedłużeniu budowy Hinkley Point C do 2029 r. Problemy były też przy budowie EPR w Finlandii i Francji. Jaka jest gwarancja, że ta historia nie powtórzy się w Polsce?Przy takich ogromnych i skomplikowanych projektach opóźnienia zdarzają się wszystkim w branży. Ale musimy spojrzeć na kontekst i uwzględnić takie czynniki jak COVID, przerwane łańcuchy dostaw czy inflacja.Gdy francuski przemysł zaczynał budować Olkiluoto 3 w Finlandiii Flamanville 3 we Francji, miał kilkunastoletnią przerwę w budowie reaktorów w Europie. Dlatego potrzebowaliśmy czasu, aby zrewitalizować łańcuchy dostaw i rozbudować kadrę. Teraz jesteśmy gotowi do realizacji programów jądrowych we Francji i w Europie. Budowę nowych elektrowni jądrowych rozważają m.in. Czechy, Słowacja, Słowenia i Holandia. Jeśli dodamy do tego program francuski i brytyjski, to za 20 lat w Europie będzie funkcjonowało co najmniej 12 reaktorów EPR. To daje także Polsce korzyści ze względu na tzw. efekt serii, a także z uwagi na wiele możliwych synergii w trakcie budowy i późniejszej eksploatacji reaktorów.Koszt budowy Hinkley Point C wzrósł przy dzisiejszych cenach do prawie 46 mld funtów. Jeszcze dwa lata temu szacowano, że będzie to maksymalnie 35 mld.Trzeba uwzględnić warunki w trakcie tej budowy. Poza COVID-em i inflacją doszedł spadek wartości funta, brak pracowników na rynku poBrexiciei konieczność odtworzenia lokalnego przemysłu jądrowego. Gdyby Brytyjczycy nie byli zadowoleni ze współpracy z EDF, to nie zainwestowaliby w kolejne reaktory EPR w Sizewell C.Polska też boryka się z inflacją, za ścianą jest wojna, jesieniąwyboryprezydenckie w USA, które mogą wpłynąć na los Kijowa i bezpieczeństwo Polski. W jaki sposób ograniczyć ryzyko nagłych wzrostów nakładów na atom?Trzeba regularnie oddawać do eksploatacji reaktory. W latach 90. XX w. gdy budowaliśmy serię 4 reaktorów o mocy 1500 MWe, budowa pierwszego zajęła 11 lat, a ostatniego z serii - 6. Dostawcy przy budowie Hinkley Point C w 64 proc. wartości zleceń są z Wlk. Brytanii. Sprawny proces budów i ich powtarzalność ograniczy wzrost kosztów. Tak jak do budowy nowych reaktorów we Francji, do projektu w Polsce przygotowujemy się od kilku lat, rozwijając kadry i łańcuch dostaw we współpracy z polskimi uczelniami i partnerami przemysłowymi.Ile firm z Polski już współpracuje z EDF?W branży jądrowej ok. 46 podmiotów działało z nami przy budowie reaktorów EPR. Dziś potencjalnie jest 340 zainteresowanych polskich firm. Wstępnie zakwalifikowaliśmy do współpracy ok. 80.Jakie to firmy?To m.in. Polimex Mostostal, Budimex, Chemar Rurociągi, Grupa Zarmen, która już pracowała przy budowie reaktora EPR w Finlandii. Te firmy są w stanie spełnić europejskie standardy nuklearne, a w Europie jest więcej reaktorów w eksploatacji niż w USA. To przyszłość i szansa dla polskich firm na nowe projekty na kontynencie. Chcemy, żeby w gronie wszystkich firm uczestniczących w budowie jak najwięcej pochodziło z Polski.Prezes EDF Luc Rémont mówił, że Francja chce rozwijać z Polską partnerstwo przemysłowe w obszarze energetyki jądrowej.Polska może odegrać dużą rolę w tym obszarze, np. przy budowie 14 nowych reaktorów EPR we Francji. W Hinkley Point C każdego dnia pracuje 11 tys. osób. Przemysł jądrowy wpływa na wzrost PKB. Nasz łańcuch dostaw w 95 proc. opiera się na europejskich firmach. To przekłada się na naszą niezależność i suwerenność energetyczną, co jest szczególnie aktualne w obliczu agresji Rosji na Ukrainę.70 proc. energii we Francji pochodzi z atomu, podczas gdy Niemcy wygasili swoje reaktory, będą je demontować.Francja jest liderem atomu w Europie, zarówno na płaszczyźnie politycznej, jak i produkcyjnej. Na początku 2024 r. EDF pobił rekord eksportu energii m.in. do Niemiec, Włoch i do Wlk. Brytanii.Atom to największy segment działalności EDF, ale w miksie jest również energetyka wiatrowa. Polska chce stawiać na farmy wiatrowe na Bałtyku.Chcemy wspierać Polskę w transformacji energetycznej, tak by osiągnęła powyżej 90 proc. poziom bezemisyjności. Możemy zaoferować wparcie, aby rozwijać zarówno atom jak i OZE oraz niezbędne sieci energetyczne, a także pomóc zarządzać tym miksem energetycznym.Chciałbym wrócić do wspomnianych opóźnień. Dlaczego polski rząd miałby zrezygnować np. ze współpracy z Koreańczykami?EDF ma doświadczenie w inwestycjach w Europie i europejski łańcuch dostaw, a konkurenci nie mogą się tym pochwalić. Zawsze kończyliśmy swoje inwestycje. Grupa EDF od ponad 25 lat jest obecna w Polsce i współpracuje z krajową energetyką. Wyboru partnera do pierwszej elektrowni nie dokonano w ramach konkurencyjnej procedury, w której główną rolę odgrywałyby aspekty techniczne, przemysłowe, handlowe i finansowe.Czyli jednak wracamy do geopolityki.Ale to nie ona jest kluczowa przy tak wielkich i długoletnich projektach. Powiedzmy sobie szczerze, że na koniec dnia to nie decyzje polityczne budują elektrownie jądrowe.W którym roku EDF będzie w stanie ukończyć budowę elektrowni?Potrzebujemy ok. 8 lat od momentu uzyskania wszelkich pozwoleń, a na to też potrzeba kilku lat.Rozmawiał Piotr Bera, dziennikarz money.pl


Začíná dvoudenní summit s cílem dohodnout první kroky k míru na Ukrajině

Zástupci desítek zemí světa se v sobotu sejdou v luxusním resortu nad Lucernským jezerem ve Švýcarsku ke dvoudennímu summitu o míru na Ukrajině. Účastníci budou debatovat o nástinu prvních kroků, které by směřovaly k ukončení téměř dva a půl roku trvající ruské agrese. Rusko se akce neúčastní a jakákoli mírová jednání podmiňuje ústupem ukrajinských sil.Jednání ve Švýcarsku vychází především z plánu ukrajinského prezidenta Volodymyra Zelenského, který naopak jako jednu z podmínek míru uvádí stažení Rusů z okupovaných částí Ukrajiny včetně anektovaného Krymu.Prosazuje při tom stanovisko, že před jednáním s Rusy je třeba nejdříve bez ruské účasti vypracovat mírový plán se širokou mezinárodní podporou.V resortu na kopci Bürgenstock budou společný postup hledat delegace stovky zemí a mezinárodních organizací, přičemž asi polovina účastníků je z Evropy, oznámili švýcarští pořadatelé. Zastoupené budou i Spojené státy americké, nedorazí však jejich prezident Joe Biden, zatímco Čína akci vynechává úplně.Jednání se konají na pozadí pokračujících bojů, v nichž je aktuálně iniciativa na straně Rusů. Moskva summit kritizuje a v pátek sdělila, že její jednotky přestanou útočit na ukrajinská města a vesnice jen tehdy, když ukrajinští vojáci opustí čtyři ukrajinské regiony, které Rusko částečně kontroluje.Dalším požadavkem ruského prezidenta Vladimira Putina je to, aby Ukrajina přestala usilovat o členství v NATO.Výsledky víkendových jednání budou známé v neděli odpoledne. Scházet se účastníci začnou po sobotním poledni, přičemž ve 13.30 je na programu společné vystoupení Zelenského se švýcarskou prezidentkou Violou Amherdovou.Česko bude na summitu zastupovat prezident Petr Pavel, součástí delegace bude také náměstek ministra zahraničí Jan Marian a předsedkyně Státního úřadu pro jadernou bezpečnost Dana Drábová.Právě jaderná bezpečnost by měla být jedním ze tří hlavních témat jednání, vedle dopadů ruské agrese v humanitární oblasti a potravinové bezpečnosti. Česká republika spolu s Francií či Švédskem předsedá pracovní skupině k jaderné a radiační bezpečnosti na Ukrajině, v dubnu se její schůzka konala v Praze.


India neobmedzí po dohode s USA jadrové programy

Naí Dillí 7. marca (TASR) - Indicko-americká jadrová dohoda neobmedzí programy Indie v oblasti vývoja atómových zbraní. Vyhlásil to dnes indický premiér ... Naí Dillí 7. marca (TASR) - Indicko-americká jadrová dohoda neobmedzí programy Indie v oblasti vývoja atómových zbraní. Vyhlásil to dnes indický premiér Manmóhan Singh pred lenmi indického parlamentu.SkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamouSkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamou Poda Singha nebude po dohode o spolupráci v oblasti civilného vyuitia jadrovej energie, ktorú vo tvrtok podpísal s americkým prezidentom Georgeom W. Bushom, nasledova iadna redukcia indických "strategických programov". Premiér poslancov ubezpeil, e procesy spracovania a obohacovania uránu v Indii - potrebné na výrobu jadrových zbraní - nebudú podlieha medzinárodnej kontrole indických nukleárnych zariadení. Minimálna schopnos Indie na zastraenie nepriatea pomocou jadrových zbraní bude poda Singha aj naalej adekvátne zabezpeená. Poda zmluvy s USA bude ma India prístup k americkým civilným jadrovým technológiám a palivu výmenou za umonenie medzinárodných inpekcií svojich reaktorov na výrobu atómovej energie. Dohoda má v samotnej Indii mnoho kritikov. Tí ju oznaujú za nebezpenú pre indickú národnú bezpenos najmä s ohadom na napäté vzahy so susedným Pakistanom, ktorý vlastní jadrové zbrane. Dohovor, ktorý má by základom rodiaceho sa strategického partnerstva oboch krajín, má ete potvrdi americký Kongres. Proti jeho schváleniu sa postavili vak niektorí kongresmani s argumentom, e Naí Dillí odmieta pristúpi k Zmluve o neírení jadrových zbraní (NPT). 2 rsc ed


Japonská firma plánuje solárnu elektráre na Mesiaci

Obrí prstenec zo solárnych panelov plánuje vybudova na Mesiaci japonská stavebná firma. tyristo kilometrov iroký a 11-tisíc kilometrov dlhý pás okolo celého Mesiaca by poda spolonosti mohol na dlhý as vyriei energetické problémy na Zemi. Energia zo solárnych lánkov na Mesiaci by bola pomocou mikrovlnných a laserových lúov vysielaná na prijímacie stanice na Zemi, kde by bola premieaná na elektrickýprúd. Projekt Mesaný prstenec (Luna Ring) by bol schopný zabezpeova pre nau planétu 13-tisíc terawattov elektrickej energie, uviedla tokijská firma Shimizu, ktorá za futuristickým projektom stojí. Firma pritom na porovnanie pripomína, e za celý rok 2011USA vyprodukovali len 4100terawattov elektriny. Spolonos Shimizu prila stouto mylienkou u pred haváriou vjaponskej jadrovej elektrárni Fukuima, ktorá bola pokodená vdôsledku zemetrasenia a cunami vmarci 2011.Pokraujúce spory obudúcnos jadrovej energetiky vJaponsku záujem otento projekt znovu oivili. Pred fukuimskou katastrofou sa Japonsko spoliehalo na sie atómových elektrární. Prevádzkovate Fukuimy vak pri vyraovaní zariadení zprevádzky bojuje so zdhavými problémami a Japonsko trápi energetická kríza vzhadom na to, e vetky zostávajúce jadrové prevádzky boli po havárii odstavené kvôli kontrolám. Mnohí Japonci preto chcú bezpenejie formy generovania elektriny. Firma Shimizu sa stále zdráha odhadnú náklady na stavbu gigantickej solárnej elektrárne na Mesiaci. Ak by vak mala prísluné finanné prostriedky, mohli by sa práce na jej výstavbe poda nej zaa u okolo roku 2035.Roboty a alie automatické stroje by poda predstáv firmy boli vyvinuté na abu prírodných zdrojov na Mesiaci a na výrobu betónu a solárnych lánkov. Diakovo ovládané roboty by tie predstavovali hlavnú pracovnú silu pri stavbe elektrárne a pomáhal by im tím astronautov.


Az Európai Bizottság képviselője kiállt az atomenergia hosszú távú alkalmazása mellett Szocsiban

Az atomszakma éves seregszemléjére, a Fekete-tengeri üdülőhelyre, Szocsiba az idén is a világ minden részéből érkeztek szakemberek. Egyre több ország lát ugyanis az atomenergetikában olyan megoldást, amely nemcsak a növekvő nemzeti villamosenergia-igényeket elégíti ki, hanem lehetővé teszi a globális energetikai és klímavédelmi célok elérését is. Ma az atomenergia a fenntartható fejlődés egyik alappillére. Nem véletlenül választották a szervezők a XI. Nemzetközi Atomexpo mottójául az „Atomenergiával a jobb életért" szlogent. Látható, hogy a Roszatom orosz állami atomenergetikai konszern globális iparági rendezvénye iránt évről évre növekszik az érdeklődés. A 2019. április 15-16-a között Szocsiban megrendezett XI. Atomexpo 2019 fórumra, a tavalyi csúcsot megdöntve, 74 országból összesen több mint 4100 szakember és vendég érkezett. A résztvevő cégek száma meghaladta a hatszázötvenet. A világ atomenergetikai iparának meghatározó vállalatai a 13 ezer négyzetméteres kiállításon mutatták be fejlesztéseiket és szolgáltatásaikat. Egyre több ország és cég keresi a gazdasági és szakmai együttműködés lehetőségét a világ vezető atomenergetikai cégével, a Roszatommal. A kétnapos rendezvényen több mint 40 együttműködési megállapodást, szándéknyilatkozatot és szerződést írtak alá, köztük magyar vonatkozásúakat is. Atomexpo 2019 Szerkesztő/vágó: Hárfás Zsolt A számok is jelzik: az"Atomenergiával a jobb életért"szlogen nagyon sok ország számára a „megoldás". Jelenleg 30 országban üzemel atomerőmű, de csaknem ennyi ország érdeklődik a nukleáris alapú villamosenergia-termelés iránt: tervezi atomerőmű építését, vagy már építi is az első atomerőművét, hogy biztosítsa a gazdaság hosszú távú fejlődését és az emberek mindennapi életkörülményeinek javulását. A világ számos részén látják, amit az atomerőműveket évtizedek óta üzemeltetők régen tudnak: nagy mennyiségben, folyamatosan, télen-nyáron, éjjel-nappal, gazdaságosan csak és kizárólag atomenergia felhasználásával lehet villamos energiát termelni úgy, hogy közben nem szennyezzük a levegőt. Szocsiban kivétel nélkül képviseltették magukat a világ legnépesebb országai, élükön Indiával és Kínával, amelyek a gyorsan növekvő helyi energiaigényeket tömegesen épülő atomerőművekkel kívánják kiszolgálni, miközben a megújuló energiaforrásaikat is növekvő részarányban alkalmazzák. India jelenleg 22 atomerőművi blokkot üzemeltet, amelyek az ország villamosenergia-termelésének ugyan még csak 3 százalékát biztosítják, de a jövőbeli tervek nagyon ambiciózusak. A közeli jövőben 14, a távolabbiban pedig további 22 új atomerőművi blokkot kívánnak megépíteni. Kínát pedig igazi éllovasnak lehet tekinteni. A jelenleg a világon épülő 55 új atomerőművi blokk közül 11 itt valósul meg, és csak az idén 6 új egységet kívánnak beüzemelni. A globális előrejelzések 500 új blokk megvalósulásáról szólnak. Globális érdek Vlagyimir Putyin, Oroszország elnöke a Kreml és az Atomexpo honlapján is olvasható üdvözletében köszöntötte az Atomexpo 2019 rendezvény résztvevőit, szervezőit és vendégeit. „Napjainkban a nukleáris technológia teljesen új lehetőségeket nyit meg az orvostudomány fejlesztésében, az egyedi anyagok létrehozása során, az űrkutatásban, hozzájárul az Északi-sarkvidék fejlődéséhez és az erős gazdasághoz szükséges folyamatos energiaellátáshoz." Szergej Kirijenko, az orosz elnöki adminisztráció vezetőjének első helyettese, a Roszatom korábbi vezérigazgatója a plenáris vitát megnyitó hozzászólásában kiemelte, hogy az ENSZ fenntartható fejlődési céljaival összhangban két globális feladatot kell ma megoldani.A szegénység felszámolását és a bolygó egészségessé tételét. A legfontosabb a szükséges energiaforrások biztosítása, amelyek nélkül sem az első, sem a második célkitűzés nem valósulhat meg. A globális kihívások megoldása során a nukleáris energia kulcsszerepet játszik, ugyanis a békés atomenergia hozzájárul a tudomány, az orvostudomány, a mezőgazdaság, az oktatás, az egészséges ivóvízhez való hozzáférés növeléséhez is. Az atomerőművek építése az egyes országok gazdasági növekedését is garantálja. Alekszej Lihacsov a Roszatom vezérigazgatója kiemelte, hogy az emberi tevékenység minden területére hatással vannak a nukleáris iparág eredményei, az atomenergia békés célú alkalmazása az ENSZ fenntartható fejlődési programjának mind a 17 globális célkitűzéséhez kapcsolódik. Éppen ezért ez a rendezvény kiváló lehetőség arra, hogy a bolygónk jövője szempontjából fontos, legújabb technológiák is terítékre kerüljenek. A villamosenergia-ágazat legfontosabb globális kihívása a szén-dioxid-kibocsátás csökkentése, ennek elérésében pedig kulcsszerepe van a klímabarát atomerőművek által termelt villamos energiának. Agneta Rising, a Nukleáris Világszövetség főigazgatója beszédében kiemelte, hogy a globális atomipar 2018-ban nagy előrelépést tett. A világon üzemelő 450 atomerőművi blokk beépített kapacitása a történelemben első alkalommal lépte át a 400 000 MW értéket, és ez alapvetően annak köszönhető, hogy az elmúlt hat évben egyre több új blokk állt a villamosenergia-termelés szolgálatába. Jelen pillanatban 55 új atomerőművi blokk áll építés alatt. A világon minden ötödik projekt az atomklubba újonnan belépő országban valósul meg: pl. Bangladesben, Törökországban, Fehéroroszországban és az Egyesült Arab Emírségekben. Az Éghajlat-változási Kormányközi Testület (IPCC) tavaly nyilvánosságra hozott jelentése bemutatja, hogy az atomenergia részarányának nagymértékű növelése egyértelműen segít a globális felmelegedés 1,5 °C alatt tartásában. A főigazgató ismételten kiemelte, hogy a globális nukleáris ipar 2050-ig képes elérni a 25 százalékos részarányt a globális villamosenergia-termelésben annak érdekében, hogy az alacsony szén-dioxid-kibocsátású technológiák részeként elkerülhetővé váljanak az éghajlatváltozás legsúlyosabb következményei. Mindez az atomerőművekben megtermelt villamos energia mennyiségének megháromszorozódását jelentheti. A nukleáris energia segít az ENSZ fenntartható energetikai célkitűzéseinek az elérésében: biztosítja a tiszta és megfizethető villamosenergia-szolgáltatást, valamint választ ad az éghajlatváltozással kapcsolatos globális aggodalmakra is. Az Európai Bizottság képviselője kiállt az atomenergia alkalmazása mellett Gerassimos Thomas, az Európai Bizottság Energiaügyi Főigazgatóságának főigazgató- helyettese a rendezvényen azt emelte ki,hogy az Európai Unió villamosenergia-termelésének több mint egynegyedét atomerőművek állítják elő. Az EU 2030-ra 45, 2050-re pedig 60 százalékkal kívánja csökkenteni az üvegházhatást okozó gázok kibocsátását. Az atomenergia jelenősen hozzájárulhat e cél eléréséhez.Európa-szerte jelentős atomerőművi részarányra van szükség, amelyet tovább növel majd az e-mobilitás nagymértékű elterjedése is. Ezek az üzenetek a külföldi és hazai atomellenes zöldeknek is szólnak. Az atomerőművek részarányának növeléséhez nemzetközi összefogásra van szükség, ugyanis csak így tudjuk leküzdeni az afrikai és az ázsiai országokat sújtó energiaszegénységet is, és csak ilyen módon lehetünk hatékonyak a klímaváltozás elleni küzdelemben. Az Atomexpón Magyarország is képviseltette magát Kovács Pál, a Paksi Atomerőmű kapacitásának fenntartásáért felelős államtitkár újságírói kérdésekre válaszolva hangsúlyozta, hogy a Paks II. projekt most érkezik abba a szakaszba, amikor a tervezés és a kivitelezés során az érdemi lépések megtörténnek. A Roszatom folyamatosan szállítja azokat a terveket, amelyek a létesítési engedély iránti kérelem benyújtásához szükségesek, ezeket a magyar követelményeknek megfelelően honosítani kell. Az államtitkár továbbá kiemelte, hogy a rendezvényen jelen vannak azok a neves nemzetközi beszállító cégek is, akik a Roszatom hazai, illetve külföldi projektjein a fővállalkozó partnereként dolgoznak. A fő üzenet mindenhol ugyanaz: a legfontosabb, hogy biztonságos erőművek épüljenek. Ennek szellemében Pakson az európai normáknak mindenben tökéletesen megfelelő, biztonságos, versenyképes és jól üzemeltethető blokkokat kívánnak létesíteni. Elsőrendű a biztonság Kirill Komarov, a Roszatom nemzetközi üzletfejlesztéséért felelős első vezérigazgató-helyettese sajtótájékoztatóján újságírói kérdésre válaszolva elmondta, hogy a Paks II. projekt megvalósítását hamarabb elkezdték volna, de az Európai Bizottság különböző vizsgálatai miatt ez csaknem két év megtorpanást idézett elő a folyamatban. Jelen pillanatban nagyon alapos és minőségi munkát végeznek a létesítési engedély iránti kérelemhez szükséges dokumentációk elkészítése érdekében, hiszen alapvetően ez alapozza meg, hogy a két új paksi blokk a jövőben biztonságosan üzemelhessen. Több kulcsfontosságú berendezés beszállítóját már kiválasztották, tavaly megtörtént a turbinagenerátor gépegység és segédberendezéseik beszerzése. Befejezéshez közelednek az irányítástechnikai megoldásokról folytatott tárgyalások. Mindez összességében megalapozza azt a meggyőződésüket, hogy egy nagyon jó és minőségi projekt születik, amint arról korábban Orbán Viktor miniszterelnök is beszélt: ez lesz Magyarország 21. századi történetében a legnagyobb horderejű beruházás. Rangos elismerést kapott a Paksi Atomerőmű Az Atomexpo Awards nemzetközi pályázat keretében az MVM Paksi Atomerőmű Zrt. Alkotó Energia című pályázatával a társadalmi kommunikáció kategóriájának döntőjében fődíjban részesült. Ezt a díjat olyan hatékony kommunikációs projektek megvalósításáért adják, amelyek célja, hogy a lakosság valós képet kapjon e technológiáról. A rangos díjat Kóbor György, az MVM Zrt. elnök-vezérigazgatója vette át. Orosz-magyar vegyesvállalat alapítása A XI. Atomexpo alkalmából 2019. április 15-én Szocsiban vegyesvállalat alapítását célzó részletes szándéknyilatkozatot tett az MVM Zrt. és a Rusatom Service Rt., a Roszatom orosz állami atomenergetikai konszern tagvállalata. Az új vegyesvállalat létrehozásával az erőművek, beleértve az atom- és hagyományos hőerőművek, valamint berendezéseik biztonságos működtetéséhez szükséges fejlesztési és karbantartási szolgáltatásokat kívánnak nyújtani. A szándéknyilatkozat szerint mindkét alapító azonos, 50-50 százalékos tulajdoni hányaddal rendelkezik majd az új cégben. Az aláírás alkalmából Kóbor György, az MVM elnök-vezérigazgatója hangsúlyozta: a két vállalat az elmúlt években erőművi fejlesztések és karbantartások terén szerzett szakmai tapasztalatokat egymásról, a vegyesvállalat születésével új lehetőségek nyílnak nem csupán Magyarországon, hanem más országok piacán is. E szándéknyilatkozat aláírása is kiváló példa arra, hogy a Roszatom nyitott a nemzetközi együttműködésre, és ez mindkét fél számára gazdasági és szakmai szempontból is roppant előnyös lehet, hiszen, aki belép az atomerőművi piacra, az hosszú távon biztosíthatja jövőjét és kaphat megrendeléseket. Különösen igaz ez annak fényében, hogy a Roszatomnak ma 36 új blokk építésére van megbízása, miközben a világ számos országában előrehaladott tárgyalásokat folytat további egységek létesítéséről. Dunaújváros lendületet vesz Az Atomexpo keretében a Ruszatom Nemzetközi Hálózat és a Dunaújvárosi Egyetem is együttműködési szándéknyilatkozatot írt alá. A dokumentumot Alekszandr Merten, a Ruszatom Nemzetközi Hálózat elnöke és dr. András István, az egyetem rektora látta el kézjegyével. A megállapodás révén lehetőség nyílik a két fél együttműködésére a jövőbeli közös projektekben a tudományos képzés terén, beleértve előadások, szemináriumok szervezését és lebonyolítását, közös tananyagok létrehozását, diákcsereprogramok kezdeményezését orosz egyetemekkel, valamint egyéb területeket. A felek továbbá arról is megegyeztek, hogy megvizsgálják az atomenergetikai ipari szakemberek képzését célzó szak indításának a lehetőségét a Dunaújvárosi Egyetemen. Az Atomexpo 2019 azt üzente a világnak, hogy a globális klímavédelmi, ellátásbiztonsági és nemzeti versenyképességi célok elérése érdekében, illetve a fejlődő országokat sújtó energiaszegénység elleni küzdelemben elengedhetetlen az egyes országok energiamixében az atomerőművek részarányának jelentős növelése a megújuló energiaforrások egyidejű, jelentős fejlesztésével. Magyarország a Paks II. projekt megvalósításával a világ többi, a jövő energetikai kérdéseiről racionálisan döntő országával együtt halad a kitűzött globális célok elérése érdekében, ez az ország alapvető nemzeti érdeke. Hárfás Zsoltenergetikai mérnök, okleveles gépészmérnökUrántoll-díjas, azatombiztos.blogstar.huoldal szerzője


eskú ekologickú anticenu získal minister priemyslu

Návrh eského ministra priemyslu a obchodu Vladimíra Toovského nazvaný Aktualizácia tátnej energetickej koncepcie, ktorým by dolo k posunutiu aobných limitov v prospech uhoných spoloností, mu priniesol ekologickú anticenu Ropák za rok 2009. PRAHA. Poda ekologického hnutia Deti zeme boli alími ványmi adeptmi na zisk anticeny aj prezident R Václav Klaus, ktorý spochybuje globálne otepovanie, a generálny riadite polotátnej energetickej firmy EZ Martin Roman, ktorý je stúpencom rozvoja jadrovej energetiky.SkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamouSkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamou Ministrovi Toovskému ekológovia vytýkajú aj to, e jeho úradom aktualizovaná energetická koncepcia rátala aj s rozírením aby uránovej rudy, výstavbou nových jadrových reaktorov, podporou exportu elektriny a zníením emisií oxidu uhliitého v esku do roku 2050 iba o tretinu.


Vzpomeňte na Hirošimu a Nagasaki. Barbenheimer koláže naštvaly Japonce

Celosvětové vítězné tažení amerických filmů Barbie a Oppenheimer s sebou přináší řadu koláží, které se úspěšně šíří napříč světem. Často je na nich zachycena dokonalá kráska sledující atomový hřib. Obrázky obvykle září optimistickými barvami. Nicméně existuje jedna země, kde neuspěly. Japonsko. Právě tam si v těchto dnech připomínají svržení smrtících atomových pum na Hirošimu a Nagasaki. Následky vojenské operace z 6., respektive 9. srpna nepřežilo kolem dvě stě padesáti tisíc lidí. V souvislosti se výročími světové deníky zmiňují, že montáže šířící se internetem v rámci nadšení z Barbie a Oppenheimera: zkráceno obvykle na Barbenheimer, jsou pro Japonce „velmi znepokojující“. Francouzský deníkLe Mondeupozornil, že pro tamní média a veřejnost jsou podobné koláže vycházející z letních filmových hitů zcela nepřípustné. V této souvislosti poukazují i na pochybení oficiálního účtu k Barbie, kde se obrázky objevovaly a který je následně „vtipně“ komentoval. Patří k nim mimo jiné umívající se/mávající Barbie s typickým mrakem v popředí, případně montáž Cilliana Murphyho (hraje Roberta Oppenheimera, otce atomové bomby), který nese Barbie (Margot Robbie) hořícím městem. Distributor Barbie – Warner Bros. – se již za aktivity na sociálních sítích omluvil. Spekuluje se ovšem, že neproběhne původně naplánovaná premiéra snímku, která je pro Japonsko nahlášena na 11. srpna. pic.twitter.com/RypA58FW5y ČasopisVarietyale zároveň připomíná, že film Oppenheimer v Japonsku zatím uveden nebyl, a není vůbec jisté, zda se tak stane. Filmy Barbie a Oppenheimer si odbyly shodně premiéru 21. července. Diváky oslovily v celém světě, ač jsou tematicky i žánrově zcela odlišné. Následně vznikl zmíněný fenomén Barbenheimer. Filmoví kritici si všímají, že podobný jev je v branži poměrně vzácný. Tedy to, aby šly takto velké snímky takzvaně proti sobě a aby dokázaly oba uspět. Dohromady  celosvětově utržily již přes 1,5 mld. USD (přes 33 mld. Kč). Barbie se také stala snímkem, který v tržbách překonal miliardu USD, čímž režisérku Gretu Gerwigovou poslal do prestižního klubu tvůrců, kteří tuto magickou hranici dokázali zdolat. Je navícprvní ženou, jíž se to podařilo, jak píše web Variety. WebScreen Craftvše vysvětluje tím, jsou si přes zdánlivou rozdílnost v něčem hodně podobné: hrají v nich velké hvězdy Hollywoodu, vycházejí ze skvělých scénářů a měly velkorysé rozpočty. Navíc je natočili výjimeční režiséři: Barbie Greta Gerwigová a Oppenheimera Christopher Nolan. BARBENHEIMER Official Trailer#oppenheimer#barbie#BARBENHEIMER#cillianmurphy Některá kina tak divákům, již chtějí zhlédnout oba tituly, nabízejí rovnou „dvojáky“. Na programu je má v srpnu mimo jiné pražskéAero. Ani u jeho poutáku přitom nechybí roztomilá Barbie nesená na ramenou Cilliana Murphyho. I oni kráčejí hořící krajinou. Nutno říci, že v rámci sdílených příspěvků na nejrůznějších sociálních sítích jde o „slabý odvar“.


Mofaz: Izrael mindenképpen megvédi magát

Ha a Biztonsági Tanács nem képes megakadályozni Iránt atomfegyverek megszerzésében, Izraelnek nem lesz más választása, mint megvédeni önmagát - jelentette ki Saul Mofaz izraeli védelmi miniszter szerdán Berlinben a német kollégájával, Franz Josef Junggal folytatott megbeszélés után. Arra a kérdésre, vajon Izrael kész-e katonai akcióra, ha a Biztonsági Tanács képtelennek bizonyul fellépni a Nyugat és Izrael által titkos atomfegyverprogramnak tartott iráni tevékenység ellen, Mofaz úgy válaszolt: Izraelnek jogában áll mindent megtenni biztonságának érdekében. "Meg kell védenünk magunkat" - mondta. Irán tagadja, hogy nukleáris fegyverek birtoklására törekszik. Azt állítja, hogy atomprogramja kizárólag békés célokat szolgál, azaz elektromos energia előállítására irányul. Izrael álláspontja szerint az Egyesült Államoknak és az európai országoknak a Biztonsági Tanács elé kell terjeszteniük az iráni atomdossziét és kérniük kell szankciók elrendelését Teheránnal szemben. Az egyébként Iránban született Mofaz kijelentette, hogy Izrael szerint a Biztonsági Tanácsnak széles körű ellenőrzési jogokkal kell felruháznia a Nemzetközi Atomenergia-ügynökséget, mert ezáltal minden titkot ki tud deríteni Irán esetleges atomfegyverprogramjáról. A német védelmi miniszter közölte, Németország már megvitatta a Biztonsági Tanács öt állandó tagállamával, mit tehet a BT annak megakadályozására, hogy Irán atombombára tegyen szert. "Mindent meg kell tenni annak biztosítására, hogy Iránnak ne kerüljenek birtokába nukleáris fegyverek" - jelentette ki Jung.


Újabb rekord a gyorshajtó protonoktól

3,5 teraelektronvoltos energiaszinten vezettek körbe két protonnyalábot a világ legnagyobb részecskegyorsítójában, az Európai Nukleáris Kutatási szervezet (CERN) nagy hadronütköztetőjében (LHC). Kövesse az Indexet Facebookon is! Kapcsolódók (3) A CERN közleménye szerint az operátoroknak mindkét irányban sikerült cirkuláltatni a protonnyalábokat a 27 kilométeres alagútban. A 3,5 TeV a háromszorosa a korábban elért 1,18 TeV-es energiaszintnek. (1 TeV ezermilliárd elektronvoltot jelent). A kísérlet következő jelentős lépése néhány napon belül várható, amikor ütköztetni kezdik a protonnyalábokat. A világ eddigi legkomplexebb berendezése Genf közelében, a francia-svájci határon működik, és a 13,7 milliárd évvel ezelőtt, az ősrobbanás után röviddel uralkodó állapotokat akarják vele újraalkotni. A berendezés segítségével a fényhez közeli sebességre gyorsítanak fel protonnyalábokat, majd ütköztetnek egymással. Ennek során új elemi részecskék jönnek létre, általában igen rövid élettartammal, amelyek tanulmányozásával az anyag tulajdonságait és a világegyetem keletkezésének titkait remélik megfejteni a fizikusok. A kutatók az univerzum 96 százalékát kitöltő sötét anyag és sötét energia természetét szeretnék megismerni, ám a legfőbb céljuk megtalálni az úgynevezett Higgs-bozont. Peter Higgs skót fizikus 1964-ben jósolta meg a létét egy olyan részecskének, amely képes tömeget adni más részecskéknek, és feltételezése szerint végső soron lehetővé tette az univerzum létrejöttét. Az első protonnyalábokat 2008. szeptember 10-én vezették körbe a húszéves munkával, 3,9 milliárd eurós (1055,5 milliárd forintos) költséggel megépült létesítményben. Kilenc nappal később rövidzárlat keletkezett, és elszivárgott több tonnányi a hűtőrendszerben lévő héliumból, amellyel biztosítják az LHC működéséhez szükséges 1,9 kelvines (mínusz 271 Celsius-fokos) hőmérsékletet. A nagy hadronütköztetőt le kellett állítani. Tizennégy hónapos szünet után tavaly november 20-án indították újra a berendezést, és a közel négyhetes üzemidő alatt egymilliónál több ütköztetést végeztek el. A protonnyalábokat rekordnak számító, 1,18 teraelektrovoltos energiaszinten ütköztették (így az ütközés energiája kétszer 1,18, azaz 2,36 TeV volt); ez lehetővé tette a kutatóknak az adatgyűjtést, majd a berendezést tervszerű karbantartásra állították le. A leállást arra használták fel, hogy felkészítsék a nagy hadronütköztetőt a magasabb energiaszinten való működésre. Az eljövendő hónapokban 7 TeV energiával (mindkét irányból 3,5 TeV-vel) tervezik ütköztetni a protonnyalábokat. Az eredetileg tervezett 14 TeV energiaszint eléréséhez egy újabb technikai leállás lesz szükséges. 5 könyvTöbb mint 600 meghökkentő, érdekes és tanulságos történet! Kövesse az Indexet Facebookon is!


Ma elköltjük, holnap mind meghalunk

Az emberiség egyre növekvő energia- és erőforrásigénye rendszeresen vezet olyan helyzetekhez, amikor valamiről, amit széles körben alkalmazunk az előnyei miatt, hirtelen kiderül, hogy hoppá, az előnyei mellett van pár komoly hátránya is. Nem kell nagyon messze menni, a szén, a kőolaj, az azbeszt vagy épp a dohányzás is mind ilyen: népszerűnek indultak, aztán volt egy átmeneti, gyanakvó időszak, ma pedig már ott tartunk, hogy tudjuk, iszonyú károsak, de nem tudunk meglenni nélkülük. Kövesse az Indexet Facebookon is! Az atomenergia úttörői már az indulástól kezdve odafigyeltek arra, hogy ne ők legyenek a következő példa erre a megfigyelésre. Szinte minden országban, ahol az ipari termelésben megjelenik a nukleáris fisszió, van valamiféle terv arra, hogy ne csak az erőmű megépítésére és működtetésére, de a lebontására és a visszamaradó hulladék tárolására is legyen pénz. Magyarország is ilyen előrelátó ország: van egy Központi Nukleáris Pénzügyi Alap (KNPA) nevű számla, ahová évente sok milliárd forint forint folyik be a hazai nukleáris szektor szereplőitől azért, hogy a mostani generáció jó körülményeit ne a következő két-három generáció fizesse majd meg. A KNPA tulajdonképpen egy óriási malacpersely (pillanatnyilagúgy 250 milliárd forint van benne), amiben arra gyűjtünk pénzt, hogy majd legyen miből megoldani azokat a kérdéseket, melyekről igazából még nem is tudjuk, hogy pontosan mik, és hogy fogjuk megválaszolni őket. Az atomenergiával van ugyanis egy elég komoly probléma. A használatakor keletkező hulladék még évszázadok, sőt, évezredek múlva is sugározni fog, így ki kell találni, hogy hova tesszük például a reaktorok mellett dolgozó munkások kesztyűit, a terem légszűrőit, vagy épp magát a reaktort és az ott használt fűtőelemkazettákat. A KNPA 1998 óta minden évben nagyjából 20 milliárd forinttal gyarapodik, a befizetések nagy részét a Paksi Atomerőmű állja, de fizet mindenki, aki nukleáris anyagokkal dolgozik; a Magyar Tudományos Akadémia kutatóreaktora vagy a Műszaki Egyetem oktatóreaktora sem kivétel. A cél az, hogy legyen pénz Ebből a három dologból egyelőre főleg az utolsó az, ami megoldott, ezért nagyon fura, vagy inkább rémisztő és felháborító, amikor valaki egy minisztériumban úgy gondolja, hogy a KNPA az a malacpersely, amit bármikor fel lehet törni azért, hogy akármire elköltsék, ami nem a fenti három cél egyikét hozza a lehetből a biztos felé. Korábbanírtunkarról, hogy egy minisztériumi vitaanyag szerint a KNPA kiváló forrás lehet a rezsicsökkentés finanszírozására. Rákérdeztünk a Miniszterelnöki Hivatalnál, a tőlük kapottválaszviszont annyira nem megnyugtató, hogy még a KNPA kezelésére kijelölt cég is külön közleménybentiltakozotta terv ellen. A Magyar Nukleáris Társaság közleménye azonban eléggé visszafogott. Oké, megírják, hogy a minisztérium ötletpetárdája veszélyezteti az atomenergetika felelősségteljes hazai alkalmazását, az utánunk jövő nemzedékeket és szemben áll nemzetközi kötelezettségeinkkel, illetve felhívják a figyelmet arra, hogy az ilyen ötletek csak átmeneti, rövid távú hatásai lehetnek, a részletekbe nem mennek bele. A részletek ugyanis arról mesélnének, hogy a KNPA-ra azért van nagy szükség, mert a világban jelenleg igazából sehol sem megoldott a nukleáris fűtőelemek végleges tárolása. Sem az USA-ban, sem a svédeknél, sem az oroszoknál, sehol. Ahhoz, hogy megértsük, hogy is áll a világ atomhulladék terén, kicsit menjünk bele abba, mit is jelent az atomhulladék. Ez ugyanis egy gyűjtőfogalom. Atomhulladék lehet kis és közepes aktivitású cuccok halmaza, ezekkel kapcsolatbanmár van megoldás,hazánkban a Bátaapátiban, pontosabban a községtől nem messze, a föld alatt épített tárolóban helyezik el az erőműből származó, atomszakmai, egészségügyi és időtávlati szempontokból csak kicsit vagy közepesen veszélyes anyagokat. A lényeg, hogy ami sugároz egy kicsit vagy közepesen (de semmiképp sem annyira, mint mondjuk egy fűtőelem-kazetta), azt belerakják egy hordóba, a hordókat belebetonozzák egy nagy kockába, a betonkockákat leviszik a bátaapáti tároló egyik kamrájába, amit meg, ha egyszer betelik, betömnek. Ez a többszörös védelem egyrészt eléggé leszigeteli a sugárzást annyira, hogy a hegy gyomrába ásott betonkockákból ne jusson ki, másrészt a rendszer elméletileg kivédi azt is, hogy talajvíz mossa szét a nukleáris sugárzást mindenfelé. Ez a rendszer a világon egy csomó helyen működik,nálunk 2012 óta,és elméletileg mindössze néhány száz, esetleg ezer évig kell biztonságosan bent tartania azt, amit mostanában levisznek. Vagyis pillanatnyilag nyugodtan mondhatjuk, hogy nem ez jelenti a problémát, hanem az, hogy Szögezzük le gyorsan: a nagy aktivitású hulladék tárolása elméletileg megoldott, ráadásul a fosszilis tüzelőanyagokkal hajtott erőművekhez képest elenyésző a hulladék mennyisége. Mármint ha a Nukleáris Világszövetség témában kiadottközleményétvesszük alapul. De azért ha kicsit megkapargatjuk a dolgot, akkor előjönnek a problémák. A lényeg röviden: egyelőre a világonsehol nincsolyan létesítmény, ami huzamosabb ideje, nagyobb méretben bizonyítaná, hogy a nagy aktivitású nukleáris hulladék biztonságosan tárolható. Az ennek az ellenkezőjét lebegtető dokumentumok általában az USA-t és Svédországot szokták példának hozni. A baj az, hogy még az amúgy bezzegországnak számító svédek is csaktervezik,hogy majd valamikor a 2020-as években elkezdik használgatni a Söderviken mellett épített végleges fűtőelem-tárolót, és az USA is csak kiválasztotta a helyszínt, hogy aztán (ahogy az atomenergia-lobbi fogalmaz) „politikai okokból” megálljon a fejlesztés. Tehát, hogy visszakössünk a magyar ötlethez: az, aki a paksi szemétre félretett pénzt bármi másra költené el, vagy blöfföl, vagy okosabbnak hiszi magát, mint minden atomszekértő a világon. Nem is csoda, hogy a kezdeti visszafogottság után még az olyan, atompártiságát nyíltan, tudományos alapokon vállaló szakértő, mint Aszódi Attila, a paksi bővítésért felelős kormánybiztos isóvatosságra intett,hogy a hüledező környezetvédő szervezetekről ne is beszéljünk. A KNPA ugyanis főleg arra kell, hogy Magyarországon megépüljön egy olyan tározó, amely Az utolsó pontot olvasva talán felszisszennek majd páran, hogy hát dehogynem működik majd az, hogy a fűtőelemeket először hűlni hagyjuk, aztán speciális, sugárvédett, fém tárolókonténerbe tesszük, aztán azt jó mélyre elássuk. De hát ki gondolta volna, hogy ez az azbeszt is ekkora szívás lesz még évtizedekkel a betiltása után is, ugye. Hogy érzékeltessük, mekkora óriási feltételes mód is a paksi fűtőelemeknek épített tároló, nézzük meg az előkészítésért felelős cég terveit. A Radioaktív Hulladékokat Kezelő Közhasznú Nonprofit Kft. (RHK) honlapján van egyfeladatütemezési oldal,ahol leírják, hogy 2018-ig kéne kiválasztani a lehetséges helyszínt (ezpillanatnyilagegy Boda melletti területet jelent), és ha ez megvan, jöhetnek a következő lépések: Vagyis 2055-nél hamarabb neki sem kezdünk igazán annak a tárolónak, amelyre gyűjtünk abban a malacperselyben, amit most valakik feltörnének. Ha tovább is olvasunk, kiderül, hogy az RHK-nak 2133-ig vannak tervei. Ez hatalmas önbizalomról ad tanúbizonyságot abban az országban, ahol a 40 évesek is csak a combjukat csapkodva röhögnek, ha valaki megkérdi tőlük, hogy szerintük lesz-e még állami nyugdíjrendszer, amikor ők nyugdíjba mennek. De mondhatnánk a minden télen a meglepetés erejével támadó, az országot megbénító havazást, vagy a hevesebb esőzésekkor hegyi patakká változó utcákat is. Ha belenyugszunk, hogy a pillanatnyilag működőképesnek látszó rendszer 120 évre tervezett jövőjébe már holnap belepiszkáljanak, az beláthatatlan következményekkel járhat. Az óvatosan fogalmazó magyar nukleáris szakma szerint, ha ma elköltjük azt a pénzt, ami holnap kell majd csak igazán, azt is hozhatja, hogy megsokszorozódik az egész terv végső ára. Csak az a baj, hogy ezt a végső árat senki sem tudja még csak megtippelni se, beleértve az ügyben a legelőrébb tartó svédeket. Évtizedek kellenek még ahhoz is, hogy kiderüljön, tényleg működik-e a pillanatnyilag egyetlen, viszont csak elméletben létező, mélygeológiai tárolós megoldás. Egyesek szerint önmagában az, hogy évmilliók óta változatlan geológiai képződmények, vagyis a hegyek megfelelő megoldást nyújtanak a sugárzó hulladék hosszú távú izolációjára, és valójában egyetlen fontos feladat, igazán nagy kihívás marad: a geológiai elhelyezésbe vetett bizalom növelése a társadalom szélesebb rétegeiben. Az viszont tuti nem úgy megy majd, hogy politikai célokra költjük el azt a pénzt, és az sem segít sokat, hogy az internet egyetlen pillanat alatt megmutatja, mennyire biztos is a fent bemutatott, a következő évtizedek teendőit leosztó vázlat. A KKÁT-ben, vagyis a kiégett kazetták átmeneti tárolójában tárolt kazetták átszállítása2009-benmég a 2047-től 2064-ig tartó időszakra volt tervezve, ma már 2064 és 2079 között várják ezt a lépést a szakemberek. Ez nyilván nem azt mutatja, hogy valami óriási csúszás van a programban, mindössze annyit jelez, hogy külső szemlélő által nem látható okok is évtizedes változásokat hozhatnak. És ez az, ami miatt a fejére kéne csapni a minisztériumokban annak, aki a paksi atomhulladékra félretett pénzt bármi másra elköltené: A külügyminiszter a Roszatom vezetőivel is tárgyalt. Ezáltal tovább erősödik az energiaellátás biztonsága, és az ország függetlensége. A helyszínen jelenleg amerikai, német és francia cégek is dolgoznak. 5 könyvTöbb mint 600 meghökkentő, érdekes és tanulságos történet! Kövesse az Indexet Facebookon is!


Niemcy ostrzegają Iran przed grą na czas w sporze o program atomowy

Szef niemieckiej dyplomacji ostrzegł Iran przed grą na zwłokę w negocjacjach w sprawie programu atomowego. "Na stole jest wiele propozycji, ale jest już czas, by zakończyć ten konflikt" - powiedział w czwartek Frank-Walter Steinmeier po spotkaniu w Nowym Jorku z prezydentem Iranu Hasanem Rowhanim. Steinmeier spotkał się z Rowhanim w hotelu, gdzie zamieszkała irańska delegacja na 69. sesję Zgromadzenia Ogólnego Narodów Zjednoczonych, w pobliżu siedziby ONZ. Szef niemieckiej dyplomacji podkreślił, że dotychczasowe negocjacje z Iranem przyniosły pewne sukcesy, ale nie przyniosły przełomu. "Przed nami ostatni etap, prawdopodobnie najtrudniejszy, pełen przeszkód" - powiedział Steinmeier. Zachód i Izrael podejrzewają, że Teheran - pod płaszczykiem rozwoju energii nuklearnej w celach cywilnych - pragnie wejść w posiadanie broni jądrowej. Teheran dementuje te sugestie. Prezydent Iranu powiedział w czwartek w ONZ, że zawarcie porozumienia w sprawie programu nuklearnego jest możliwe przed wyznaczonym na listopad ostatecznym terminem, jeśli Zachód będzie tego chciał i wykaże elastyczność. - Mamy nadzieję, że obecne negocjacje doprowadzą do końcowego porozumienia w tym krótkim czasie, jaki pozostał - stwierdził. Ale jednocześnie przestrzegł przed, jak to nazwał, "nadmiernymi żądaniami" Zachodu i powtórzył, że Teheran ma prawo wzbogacać uran. Prowadzone przez sześć mocarstw - USA, Rosję, Chiny, Wielką Brytanię, Francję i Niemcy - negocjacje z Iranem w sprawie ograniczenia jego programu atomowego w zamian za złagodzenie międzynarodowych sankcji gospodarczych przeciągają się. Wyznaczony pierwotnie na 20 lipca ostateczny termin zawarcia porozumienia w tej sprawie został przesunięty na 24 listopada. (bp)


Fico: Nebojíme sa výroby zbraní

U sa nemôe opakova situácia, ke nám niekto zakazoval vyrába zbrane z dôvodu ochrany udských práv, vyhlásil Fico po rokovaní poas návtevy Ruska. Zdôrazni záujem o spoluprácu v energetike oznail dnes za hlavný cie oficiálnej návtevy Ruska premiér Robert Fico."Vláda je priatesky naklonená jadrovej energetike,"povedal na stretnutí slovenských a ruských podnikateov. Vyzval ich, aby vytvárali spoloné podniky.SkryVypnú reklamuSkryVypnú reklamuSkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamouSkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamou Dobré príklady u poda neho v Rusku fungujú, napríklad Matador, Grafobal alebo pripravovaná investícia Ekoinvestu.Zdôraznil, e vláda je priatesky naklonená zahraniným investíciám do výroby s vyou pridanou hodnotou a má vlastnú schému pomoci investorom. Zárove ubezpeil, e nemieni robi zásahy do dane z príjmu fyzických osôb. Slovensko by osobitne privítalo investície do cestovného ruchu.Fico preto uvítal iniciatívu niektorých ruských bánk otvori na Slovensku poboky a cez ne takéto projekty financova. "Ruskú federáciu povaujeme za strategického partnera, rovnako ju povaujeme za strategického partnera v Európskej únii," uviedol premiér.Je presvedený, e potenciál hospodárskych vzahov ani zaleka nie je vyuitý. Kee medzi Moskvou a Bratislavou neexistujú otvorené citlivé politické otázky, môu sa absolútne sústredi na obchod. Uvítal preto podpis Protokolu o spolupráci medzi ruskými a slovenskými podnikatemi ako aj Memoranda o výstavbe irokorozchodnej eleznice na Slovensku. Oba dokumenty podpísali v rámci dnenej Ficovej návtevy. Premiér vidí monosti aj v lepej spolupráci Slovenska a Ruska v kultúre, kolstve a vzdelávaní. Vemi dobré prijatie vystúpenia Alexandrovcov na Slovensku poda neho ukazuje, e aj v tejto oblasti máme na ovea viac. Okrem jeho návtevy v Rusku by k vzájomnému spoznávaniu mala prispie aj júnová ruská národná výstava v Bratislave. "Vzájomné poznanie a porozumenie potrebujeme viac ako si niekto myslí," skontatoval premiér pred podnikatemi. Rusko namieri nukleárne rakety na esko a Posko, ak v týchto krajinách Spojené táty vybudujú protiraketové základne. Povedal to dnes v Moskve premiérovi Robertovi Ficovi ruský prezident Vladimir Putin. Fico chápe obavy Ruska a hlavný problém vidí v nedostatonej komunikácii Washingtonu a Moskvy. Robert Fico pred cestou do Moskvy avizoval, e Putina ubezpeí, e by nikdy nesúhlasil s budovaním amerických protiraketových systémov na Slovensku.Rusko proti radaru v esku a základni v Posku ostro protestovalo a pohrozilo odstúpením od Zmluvy o konvenných ozbrojených silách v Európe. Slovenská republika v piatok na rokovaní NATO vyjadrila spolu s ostatnými lenmi Aliancie nad týmito slovami znepokojenie. Oficiálna slovenská diplomacia naproti tomu vychádza z presvedenia, e plánované kroky spojencov v strednej Európe prispejú k posilneniu bezpenosti v celej oblasti. "Vláda, ktorej som predsedom, sa nebojí výroby zbraní na Slovensku.U sa nemôe opakova situácia zo zaiatku 90-tych rokov, ke nám niekto zakazoval vyrába zbrane z dôvodu ochrany udských práv.A potom tí istí, o nás kritizovali, obsadili trhy," vyhlásil Fico po rokovaní s ruským premiérom Michailom Fradkovom.Potvrdil obojstranný záujem o spoluprácu vo vývoji, výrobe a predaji zbraní. Ubezpeil, e takáto spolupráca nepôjde proti zásadám Severoatlantickej aliancii. "Budeme robi vetko tak, aby to zodpovedalo naim záväzkom voi NATO. My nemáme záujem poruova pravidlá hry." Slovenská vláda je tie pripravená podpísa s Moskvou dohodu, ktorá by vyrieila problém s ruskými licenciami na výrobu pôvodne ruských zbraní alebo komponentov slovenskými firmami. V ase sovietskeho bloku sme na ich výrobu licenciu nepotrebovali, teraz ale Rusko iada dodriavanie pravidiel. Fico zárove Fradkova upozornil, e niektoré komponenty vyrábajú súkromné firmy, pretoe zbrojárska výroba u nie je len v rukách tátu. "U dnes sa hadajú iné monosti, ako formulova konkrétne texty, take treba vstúpi do formulácií týchto textov," vyhlásil dnes Fico po rokovaní s prezidentom Putinom. Poda Fica u aj iné táty pochopili, e plán fínskeho diplomata sa môe zmeni. Na rokovaní s Putinom nikto nechcel prejudikova, ako bude hlasova o Kosove v Bezpenostnej rade OSN.Poda Fica je vak jasné, e terají návrh je neakceptovatený a Rusko ho nikdy nepodporí. Fico sa nepriamo zastal Moskvy v roztrke v spore s NATO o dodriavanie zmluvy o konvenných silách v Európe.Aliancia minulý piatok vyzvala Rusko, aby povedalo, i bude repektova túto zmluvu po tom, ako Putin v prejave národu pohrozil, e by od nej mohli doasne odstúpi, kým ju neratifikujú vetky táty NATO. To dnes zopakoval Putin aj slovenskému premiérovi. "Oni len chcú, aby sa zmluva napala," komentoval ruský postoj Fico. Je si vedomý, e zmluvu neratifikovalo ani Slovensko. Poda neho by si vak mali sadnú za stôl zástupcovia vemocí. Znepokojenie NATO z postoja Ruska, ktorý sa vyhrocuje od oznámenia USA, e chce vybudova v strednej Európe protiraketovú obranu, Fico Putinovi netlmoil. "Nikto nemá dôvod, aby bol viac alebo menej znepokojený. Vetci sme znepokojení týmto vývojom. A na tomto vývoji má mieru zodpovednosti kadý," zdôraznil Fico. tátna tajomníka Ministerstva zahraniných vecí SR Diana trofová sa vak minulý piatok na schôdzke ministrov zahraniných vecí v NATO k znepokojeniu Aliancie pripojila. S rokovaniami v Rusku je Fico mimoriadne spokojný. Ako vyhlásil, potvrdili, e napriek námu lenstvu v NATO a EÚ je pre nás Rusko strategickým partnerom. Ruský prezident Vladimir Putin prijal premiéra Roberta Fica vo svojej rezidencii Novo Ogarevo za Moskvou a nie v Kremli, ako sa pôvodne plánovalo. Na zhruba hodinovom rokovaní boli aj delegácie oboch krajín, za Slovensko ministri Ján Kubi, ubomír Jahnátek, Frantiek Kaický a ubomír Vány, za ruskú stranu podpredseda vlády Sergej Narykin, poradca prezidenta Sergej Prichoko, zástupca riaditea Federálnej sluby pre vojensko-technickú spoluprácu Vjaeslav Dzirkaln, námestník ministra zahraniných vecí Vladimir Titov a éf ruských elezníc Vladimir Jakunin. Ekonomickú dimenziu jednodovej Ficovej návtevy Ruska potvrdil aj podpis Protokolu o vytvorení Slovensko-ruskej podnikateskej rady. Za Slovensko je jej predsedom udovít ernák, niekdají minister hospodárstva v prvej Dzurindovej vláde. Minister dopravy ubomír Vány má s riaditeom ruských elezníc Vladimirom Jakuninom podpísa memorandum o výstavbe irokorozchodnej eleznice cez Slovensko od ukrajinských hraníc po Dunaj. Rusko chce na Slovensko nielen dodáva jadrové palivo, ale podiea sa aj na modernizácii jadrových reaktorov. Povedal to dnes v Moskve premiérovi Robertovi Ficovi ruský prezident Vladimir Putin. S úrovou a tempom rozvoja vzahov Moskvy a Bratislavy v politike a ekonomike je spokojný.Fico chce, aby ruská firma Atomstrojexport, ktorá v minulosti stavala na Slovensku jadrové elektrárne, dobudovala dva reaktory v Mochovciach.Tie majú postavi Slovenské elektrárne z vlastných peazí. Atomstrojexport by sa mohol prihlási aj do tendra na dostavbu reaktorov v Bohuniciach.Putin Ficovi prisúbil pomoc pri vyrieení problému s Transpetrolom.Slovenský premiér nevylúil, e by rieením mohlo by nielen odkúpenie 49 percent akcií Slovenskom, ale e by tento podiel v Transpetrole mohla získa aj iná ruská firma.Dôleité poda neho je, aby cez Slovensko tieklo ete viac ropy ako doteraz a nie, aby Transpetrol zanikol. "Rusko môe dodáva ropu aj cez iné krajiny," povedal po rokovaní s Putinom. Fico pred Putinom zopakoval priaznivý postoj vlády k jadrovej energetike. Verí, e sa podarí Slovenskému plynárenskému priemyslu podpísa dobrú zmluvu o dodávkach plynu z Ruska po roku 2009, kee súasná sa v roku 2008 koní. O dodávkach ropy máme s Ruskom zmluvu do roku 2014. Fico podotkol, e v oboch komoditách sme na 98 percent odkázaní na dodávky z Ruska. Ruského prezidenta zárove ubezpeil, enapriek nedávnym problémom s dodávkami plynu pre spor Ruska a Bieloruska povauje Ruskú federáciu za spoahlivého a seriózneho partnera v tejto oblasti. Známy predstavite nenej revolúcie z roku 1989 a bývalý poslanec parlamentu Ján Budaj dnes vyzval vládu Roberta Fica, aby vypísala referendum o podpore rozirovania jadrovej energetiky na Slovensku. Ficov kabinet sa netají podporou jadrovej energetiky a prikláa sa k výstavbe nových atómových elektrární v krajine."Je na mieste, aby sa rozpútala verejná diskusia, ktorú by automaticky vyvolalo referendum. Ak sa premiér oznail za priatea jadrovej energetiky, mal by sa na to spýta aj obanov," vyhlásil pred novinármi Budaj. Slováci by mali sami poveda, i si prajú podporu alieho rastu výroby elektriny z jadra, dodal.VIDEO: Reportéri SME sa v uliciach Moskvy vera pýtali udí, i poznajú premiéra Fica. Redaktor:Mirek Tóda, Kamera, strih:Samo Jako Autor: zh, mv


"FT": KE może zablokować rosyjsko-węgierski kontrakt atomowy

KE może zablokować realizację rosyjsko-węgierskiego kontraktu na budowę dwóch nowych reaktorów w jedynej węgierskiej elektrowni atomowej w Paksie - podkreśla "Financial Times". Umowa Moskwy i Budapesztu może naruszać prawo antymonopolowe. Londyński dziennik zwraca uwagę, że ewentualne weto ze strony KE byłoby "poważnym ciosem dla premiera Węgier Viktora Orbana, który uczynił z projektu oś strategii pogłębiania politycznych i gospodarczych więzi z Rosją, mimo kar nakładanych na Moskwę przez Zachód w związku z jej polityką na Ukrainie". Dziennik przypomina, że sama umowa jest warta około 12 mld euro. "FT" zwraca uwagę, że krytycy kontraktu na budowę reaktorów w Paksie podkreślają już istniejącą zależność energetyczną Węgier od Rosji - Budapeszt dzięki Moskwie zaspokaja 80 proc. zapotrzebowania na ropę naftową i 60 proc. - na gaz. "Postępowanie antymonopolowe - podjęte w związku z ewentualnym naruszeniem praw UE - jest na razie na wstępnym etapie, dając tym samym szansę Węgrom na osiągnięcie porozumienia z Brukselą zanim rozpocznie się właściwe śledztwo w tej sprawie" - pisze "FT", dodając, że sprawa kontraktu rosyjsko-węgierskiego wpisuje się w szerszy kontekst sporu energetycznego na linii UE - Rosja. Poza KE sprawę bada także Europejska Wspólnota Energii Atomowej (Euratom), która sprawdza kwestię dostaw i finansowania paliwa nuklearnego dla nowych reaktorów. Zgodnie z prawem UE wszystkie porozumienia dotyczące paliwa nuklearnego państw członkowskich muszą uzyskać "zielone światło" od Euratomu. Zdaniem dziennika dyplomaci z UE obawiają się także, że zbliżenie Rosji i Węgier doprowadzi do rozłamu wewnątrz Unii ws. dalszego wywierania nacisku na Moskwę w związku z jej polityką wobec Ukrainy. Elektrownia jądrowa w Paksie, leżącym 100 km na południe od Budapesztu, została zbudowana w latach 80. z wykorzystaniem reaktorów typu radzieckiego. Jej cztery pracujące reaktory zapewniają 40 proc. elektryczności kraju. (PG)


Pakson készülnek az újraindításra

Kiszedték a paksi atomerőmű 2-es reaktor tisztítótartályából a 2003 áprilisában tönkrement üzemanyag 98-99 százalékát, hermetikusan lezárható tokokba zárták, s hajnalban átszállították a pihentető medencébe - közölte Kovács József, az atomerőmű vezérigazgatója csütörtöki sajtótájékoztatóján. A paksiak felkészülnek a 2-es reaktorblokk újraindítására. Ehhez az Országos Atomenergia Hivatal engedélye szükséges. Rónaky József, az OAH főigazgatója elmondta, hamarosan befejezik azokat a vizsgálatokat, amelyek során ellenőrzik, hogy az újraindítás feltételei adottak-e, s várhatóan még a héten kiadják az engedélyt. Petrétei József igazságügyi és rendészeti miniszter elismeréssel szólt arról a pontos, szakszerű munkáról, amit október közepe óta végeztek az atomerőműben, hogy eltávolítsák a tisztítótartályban tönkrement üzemanyagot. Az Országos Atomenergia Hivatal (OAH) törvényességi felügyelete 2004 októbere óta tartozik a tárca felügyelete alá. A vezérigazgató elmondta, mivel a tisztítótartályban maradt, de csak további forgácsolás után eltávolítható üzemanyag-törmelék minimális mennyiségű, már nem kell működtetni azokat az ellenőrző rendszereket, amelyeket azért építettek ki, hogy folyamatosan figyelemmel kísérhessék a sérült üzemanyag állapotát. Csütörtökön eltávolították a munkavégzésre szolgáló, tisztítótartály feletti platformot, rendet csináltak a reaktorpódium környezetében. Az orosz TVEL cég szakemberei a napokban hazautaznak, s csak az orosz karácsony után, január közepén jönnek vissza. A reaktorblokk indítása 10-12 napot vesz igénybe, így az a jövő év első napjaiban már villamos energiát szolgáltathat. Vizsgálják annak feltételeit is, hogy a maradék üzemanyagot a reaktor működése mellett eltávolíthatják-e, s nagy a valószínűsége, hogy ennek sem lesz akadálya - tette hozzá a főigazgató.


Obama plánuje pro USA úspory přes bilion dolarů

Bílý dům chce snížit deficit, ale také hodlá rozvíjet čistou energii Washington- Americký prezident Barack Obama předložil dnes návrh rozpočtu na rok 2012, kterým chce přesvědčit Američany, že to myslí se snižováním federálního deficitu vážně. Jeho součástí jsou rozpočtová opatření, která by v příštích deseti letech měla přinést celkové úspory ve výši 1,1 bilionu dolarů. Obama hodlá na pět let zmrazit mzdy vládních zaměstnanců a velmi výrazně seškrtá sociální a ekologické programy, které doposud velmi prosazoval. Sem patří například příspěvky na výdaje za vytápění pro chudé rodiny, které klesnou na polovinu nebo plánované vyčištění a ozdravení Velkých jezer. Celkově mají úspory zasáhnout přes 200 programů federální vlády a pocítí je i instituce, kterým se škrty v rozpočtu zatím vždy vyhnuly - tedyPentagonazpravodajské služby. Deficit federálního rozpočtu by měl být pro rok 2012 nižší o cca 400 až 500 miliard než letošní, odhadovaný na 1500 miliard. Zmíněných 1100 miliard dolarů chce šéf Bílého domu ušetřit ze dvou třetin redukcí vládních výdajů, o zbytek se mají postarat vyšší výnosy z daní a zvýšení některých daní. Republikánská opozice v Kongresu však stále není spokojena a poukazuje na to, že jen deficit za letošní rok bude vyšší než Obamou plánové úspory za deset let. Celkový národní dluh USA činí 14 100 miliard dolarů.  Odborná komise, složená ze zástupců demokratů i republikánů, v prosinci loňského roku dospěla k názoru, že USA potřebují v průběhu příštích deseti let snížit národní dluh o 4 000 miliard. Obama si přeje snížení deficitu, ale ne tak tvrdou redukcí, jakou prosazují republikáni. Ti by chtěli jen letos snížit federální deficit o 100 miliard dolarů a současnou výši amerického národního dluhu označují za „bankrot". USA se stále nemohou vzpamatovat z finanční krize, deficit roste (ilustrační foto) | Foto: Reuters Obamu čekají měsíce politických bojů s republikány, kteří ho budou nutit, aby seškrtal ještě výrazněji vládní výdaje. Republikáni se navíc bouří proti jeho záměru částečně financovat rozvoj produkce čisté energie zrušením dotací společnostem těžícím fosilní paliva. Tyto dotace činí ročně zhruba 4 miliardy dolarů. Obama ve svém návrhu počítá s osmi miliardami dolarů na vývoj dokonalejších větrných turbín, solárních panelů a výkonnějších baterií. Chce také investovat 853 miliony dolarů do vývoje nových jaderných technologií, především malých reaktorů. Republikány ovládaná Sněmovna reprezentantů a vlivná lobby ropného průmyslu však budou dělat vše proto, aby se žádný z těchto záměrů nerealizoval.


Prezident Junej Kórey vyzval Sever na pokraovanie dialógu: iada denuklearizáciu

Juhokórejský prezident Mun e-in adresoval v piatok susednej Severnej Kórei naliehavú výzvu, aby pokraovala v dialógu o svojom úplnom jadrovom odzbrojení a preukázala svoje odhodlanie urobi takýto krok. Informovala o tom tlaová agentúra DPA "Dialógy s vonkajím svetom, i u sú dvojstranné alebo mnohostranné, musia ís alej, kým si Severná Kórea nevyslúi dôveru medzinárodného spoloenstva," povedal Mun poas prejavu na pôde védskeho parlamentu. Poda juhokórejského prezidenta budú sankcie voi Severnej Kórei zruené výmenou za "úprimné snahy".Zárove prisúbil, e pri mierovom dialógu "nikto nebude ohrozova politický systém alebo bezpenos Severnej Kórey". Trump dostal alí list od Kim ong-una: To, o mu tam vodca KDR napísal, ho úplne rozcítilo Trump dostal alí list od Kim ong-una: To, o mu tam vodca KDR napísal, ho úplne rozcítilo Po svojom prejave odpovedal Mun na otázku jedného zo védskych zákonodarcov, ev prípade dosiahnutia denuklearizácie Kórejského polostrova by mali obe Kórey pracova aj na obmedzení potu svojich konvenných zbraní.Neformálne styky "pod povrchom" poda neho pokraujú rovnako medzi Severnou a Junou Kóreou, ako aj medzi Severnou Kóreou a Spojenými tátmi. Mun u skôr tento týdevyjadril nádej, e sa bude môc stretnú so severokórejským vodcom Kim ong-unom ete predtým, ako privíta koncom júna v Soule amerického prezidenta Donalda Trumpa. védsko oslavuje tento rok 60. výroie nadviazania diplomatických vzahov s Junou Kóreou. Od zaiatku 70. rokov má táto kandinávska krajina vevyslanectvo aj v Severnej Kórei, kde zárove zastupuje diplomatické záujmy Spojených tátov.védsko prispieva taktie pozorovatemi v tzv. demilitarizovanej zóne medzi oboma Kóreami. Bratislavská Twin City Tower mení majitea, za 120 miliónov eur ju kúpil investor z Junej Kórey Bratislavská Twin City Tower mení majitea, za 120 miliónov eur ju kúpil investor z Junej Kórey Prejav Muna v tokholme si prili vypou aj védsky krá Karol XVI. Gustáv, premiér Stefan Löfven a ministerka zahraniných vecí Margot Wallströmová.védsko je poslednou zastávkou na Munovej týdovej ceste po krajinách severnej Európy, v rámci ktorej navtívil aj Fínsko a Nórsko.


Zajímavé příležitosti, slibují si zástupci průmyslu od smlouvy o výstavbě nových jaderných bloků

Na vybudování nových bloků jaderných elektráren se budou velkou měrou podílet české firmy. Aliance české energetiky sdružující technologické podniky působící v jaderné energetice o tom podepsala ve Washingtonu dohodu s americkou společností Westinghouse. Ta je vedle francouzské EDF a jihokorejské firmy KHNP třetím uchazečem ve výběrovém řízení na stavby dalších bloků v Dukovanech a Temelíně.Westinghouse pojí s Českem podle jejího viceprezidenta Eliase Gedeona spolupráce na energetických projektech od roku 1991. Teď nabízí Česku výstavbu svých reaktorů AP1000. Čtyři takové už fungují v Číně a jeden v americkém státě Georgia. Na stavbě těch v Dukovanech nebo Temelíně se mají v případě vítězství Westinghouse v tendru podílet české firmy ze 70 procent.Podle Eliase Gedeona se firma vždy zaměřovala na maximální využití místních dodavatelů. Zatím podepsala 45 memorand o porozumění s českými firmami a chce uzavírat další.Memorandum uzavřené s Aliancí české energetiky se přitom nevztahuje jen na případné stavby v Dukovanech nebo Temelíně, ale i na projekty, které už Westinghouse má nebo o které se uchází jinde v Evropě.„Pro české firmy to bude znamenat zajímavý rozsah pracovních příležitostí. V návaznosti na to i větší množství pracovních míst v daném oboru a zachování kondice, v jaké byl doposud. V ideálním případě by to znamenalo i zisky pro naše firmy a z toho bude benefitovat i stát kvůli odvodům na daních,“ slibuje si od podepsané dohody ředitel Aliance Josef Perlík z akciové společnosti Sigma Group.Dohody o spolupráci a podílu českých firem na budování nových jaderných bloků mají s Aliancí české energetiky podepsané i francouzská firma EDF a jihokorejská KHNP.Společnost ČEZ, která konečné nabídky všech tří uchazečů posuzuje, předá své doporučení české vládě v únoru. Francouzi a Jihokorejci podobná memoranda s aliancí českých firem podepsali už loni na podzim.


Megdöbbentő dolgot találtak az atomrobbanás helyszínén

Szokatlan dolgokat hozott létre a világ első atombombájának felrobbantása az új-mexikói sivatagban: olyan kvázikristályokat, amiket még nem láttak a szakemberek. 1945. július 16-án reggel 5 óra 29 perckor Új-Mexikó államban a történelem egy új, rémisztő fejezete nyílt meg; ekkor robbantották fel a Trinity-teszt keretében az első atombombát, a Szerkentyűt (Gadget). A robbanás során 21 kilotonna TNT-nek megfelelő energia szabadult fel, a bomba erejétől az azt tartó acéltorony teljesen szétporladt, és az óriási hő nyomán egy zöld üveg, ún. trinitit keletkezett. Évtizedekkel később a tudósok megfigyelték, hogy az egyik trinititben a kvázikristály egy igen ritka, lehetetlennek gondolt formája van jelen. A kvázikristályok olyan szélsőséges környezetben jönnek létre, amelyek a Földön ritkán tapasztalhatók" - magyarázta Terry Wallace geofizikus a Los Alamos Nemzeti Laboratórium munkatársa. Keletkezésükhöz extrém sokkhatással, hőmérséklettel és nyomással járó eseményre van szükség. Ilyen például egy nukleáris robbanás." A legtöbb kristály, a hétköznapi asztali sótól a legkeményebb gyémántig, ugyanannak a szabálynak engedelmeskedik: atomjaik rácsszerkezetben helyezkednek el, amely a háromdimenziós térben ismétlődik. A kvázikristályok megszegik ezt a szabályt, esetükben az atomok elrendeződésének mintázata nem ismétlődik. Amikor 1984-ben a kutatók először kezdtek foglalkozni a kérdéssel, sokan lehetetlen koncepciónak gondolták; a kristályok vagy rendezettek vagy rendezetlenek, átmenet pedig nem létezik. Aztán az elméletet a kvázikristályok alaposabb megismerése cáfolta. Kvázikristályokat eddig főként meteoritok belsejében azonosítottak, nem véletlenül, hiszen a becsapódások során tapasztalható extrém hő és nyomás ideális környezetet teremt keletkezésükhöz. Laboratóriumi előállításukat a közelmúltban sikerült megoldani. Mivel ismert, hogy a kvázikristályok keletkezéséhez szélsőséges körülményekre van szükség, az olasz Firenzei Egyetem geológusa, Luca Bindi által vezetett tudóscsoport úgy döntött, hogy közelebbről megvizsgálja a trinititet. Bindi nem a zöld, hanem a trinitit vörös formáját vette alaposan szemügyre. A trinitit vörös színárnyalatát az atomrobbanás helyszínén lévő rézkábelek adták, amik a hőmérséklet hatására beszennyezték a keletkező anyagot. Pásztázó elektronmikroszkópiával és röntgendiffrakcióval hat kis mintát elemeztek a vörös trinitből. Végül az egyik mintában találtak egy apró, 20 oldalú, szilíciumból, rézből, kalciumból és vasból álló szemcsét, amely a hagyományos kristályokban lehetetlen ötszörös forgási szimmetriával rendelkezik. "Ez a kvázikristály csodálatos a maga komplexitásában, de még senki sem tudja megmondani, miért alakult ki így" - magyarázta Wallace, aki szerint a felfedezéssel a nukleáris robbanások természetét és hatásait is részletesebben meg lehet ismerni. Emellett a kvázikristályok további természetes keletkezési útjai is feltárhatók lesznek, illetve kvázikristályok leplezhetik le a titokban folytatott nukleáris teszteket is.


Rusko a Egypt speatili dohodu o jadrovej spolupráci

MOSKVA 25. marca (SITA/AFP) - Egyptský prezident Husní Mubarak a jeho ruský kolega Vladimir Putin speatili v utorok dohodu, ktorá umoní Moskve uchádza sa o výstavbu prvej atómovej elektrárne v Egypte. éf ruskej agentúry pre jadrovú energiu Rosatom Sergej Kirijenko a egyptský minister pre energetiku Hassan Júnis v Putinovej rezidencii nealeko Moskvy podpísali dohodu o mierovom vyuití jadrovej energie. Dohoda, ktorej vypracovanie trvalo roky, umoní Rusku uchádza sa o tender vo výke 1,0 a 1,2 miliardy eur na výstavbu egyptského jadrového reaktora na pobreí Stredozemného mora.SkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamouSkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamou Poda Mubaraka dohodu podpísali po "zloitých rokovaniach", uviedla ruská agentúra Interfax. Putin oznail Egypt za "jedného z vodcov islamského a arabského sveta" a uviedol, e egyptsko-ruská spolupráca má "strategický význam". Rusko, ktoré dokonuje kontroverznú jadrovú elektráre Búehr v Iráne a nedávno podpísalo zmluvu o výstavbe jadrovej elektrárne v Bulharsku, sa snaí vybudova obchodné a diplomatické vzahy na Blízkom východe. Tento región bol pred koncom studenej vojny pod vplyvom Sovietskeho zväzu a následne USA. Pomocou jadrovej technológie a predaja konvenných zbraní sa Rusko snaí opä presadi v oblasti. Oakáva sa, e Mubarak bude s ruskými partnermi rokova aj o obchode so zbraami. Mubarak pricestoval do Moskvy v pondelok a predpokladá sa, e návteva potrvá do stredy.


"Je to naprosto reálná hrozba." Expertka promluvila o možné válce ve vesmíru

"Není to něco nového. Jaderné technologie se testovaly už v šedesátých letech, jak Sovětským svazem, tak Spojenými státy," říká analytička Pražského institutu bezpečnostních studií Jana Robinson k informaci amerických zpravodajských služeb z minulého týdne, že Rusko pokročilo ve vývoji vesmírných jaderných zbraní, které by v případě nasazení mohly ochromit americké satelity. "Pokud by se něco takového stalo, tak je to opravdu změna nějakého úplně strategického prostředí. Není to něco, co by Spojené státy, evropské země i další partneři mohli brát na lehkou váhu," říká expertka k tomu, co by případně znamenalo, pokud by opravdu došlo k "usmažení" satelitů na oběžné dráze. Podle Robinson by také Moskva mohla informace, které se dostaly na veřejnost, využít k rozšiřování vlivu a zastrašování. Podle analytičky navíc nejde o první zprávy tohoto typu. "Americké zpravodajské služby se tím zabývají už dlouho. Znepokojivé zprávy přišly už v roce 2022, kdy Rusko vyneslo několik družic zrovna kolem doby, kdy začala invaze na Ukrajinu. Později se objevily informace, že Rusko pracuje na novém prototypu zbraně, která by mohla ohrozit tisíce družic ve vesmíru," vysvětluje expertka s tím, že podobná hrozba v oblasti vesmírné bezpečnosti se objevuje už několik let. Podle Robinson je také namístě přemýšlet nad tím, že se budoucnost válčení může přesunout do vesmíru. Fakt, že vesmír může být cílem útoků i v konvenčních válkách, bylo podle ní možné sledovat již v minulosti. "Takový počáteční výstřel jsme viděli například na Ukrajině, kdy Rusové před invazí rušili signály GPS, později také napadli internetový systém Starlink. To je ukázka nejen toho, že je to možnost, ale že se to v určité míře děje již dnes," dodává odbornice.