A tengerfenékre küldte az atomhulladékot a maffia

Feltehetően radioaktív hulladékkal teli elsüllyesztett hajóra bukkantak az olasz partok közelében. A hajót egy informátor szerint a calabriai maffia süllyesztette el, hogy így kerülje ki a hulladékkezelésre vonatkozó előírásokat. Az olasz és a görög partok mentén több tucat gyanús roncs fekszik a tengerfenéken. Gyanús hajóroncsot vizsgálnak az olasz hatóságok, amelyet állítólag a calabriai maffia süllyesztetett el, hogy megszabaduljon a rakterében lévő nagy mennyiségű veszélyes hulladéktól. A hajót Olaszország délnyugati partjaitól körülbelül 30 kilométerre találták meg a tengerfenéken. Létezésére egy informátor hívta fel a rendőrség figyelmét, aki azt állította, ez csak az egyik hajó, amelyet azért küldtek a tengerfenékre, hogy megkerüljék a veszélyes hulladékok kezelésére vonatkozó törvényeket. Az informátor szerint a hajón nukleáris hulladék is van, a hatóságok most azt vizsgálják, észlelhető-e radioaktív sugárázás a közelében. Az informátor szerint a szervezett bűnözés befurakodott a busás jövedelemmel kecsegtető veszélyes- és radioaktívhulladék-kezelési üzletbe, de ahelyett, hogy megfelelő módon helyezték volna el az anyagot, inkább a tenger mélyére küldték a megpakolt hajót. A férfi - állítása szerint - maga hajtotta végre az akciót, szerinte további két hajót is elsüllyesztett, amelyeken másfajta veszélyes hulladék volt. A hatóságok közölték, ha a vizsgálatok bebizonyítják, hogy radioaktív hulladékról van szó, akkor 30 további, a maffia által elsüllyesztett hajót fognak azonnal megvizsgálni. Olaszországban évek óta pletykálnak arról, hogy a maffia úgy tesz szert busás jövedelemre, hogy jó pénzért vállalja a veszélyes- és radioaktív hulladék megsemmisítését, aztán az ilyen anyagokkal megrakott hajókat egyszerűen elsüllyeszti a tengeren. A Greenpeace környezetvédő szervezet számos, az elmúlt évtizedekben az olasz és a görög partok közelében gyanús körülmények között eltűnt hajóról állított össze listát.


Tady je opravdový Černobyl: Život na hranici země duchů

Radiace zasáhla téměř čtvrtinu území Běloruska a dva miliony obyvatel Homel/Od našeho zvláštního zpravodaje/- Dva muži ve středních letech uklízejí sněhem zavátý památník obětem druhé světové války. Ve městě Dobruš, velmi blízko trojmezí, kde se stýkají hranice tří států. Běloruska, Ruska a Ukrajiny. 26. dubna 1986, když vybuchla kousek odsud atomová elektrárna v Černobylu, tady ale žádné hranice nebyly. Existoval ještě Sovětský svaz a exploze si tady - čtyři desetiletí po skončení války - vyžádala nové oběti. Města Dobruš, Větka a jejich okolí patřily k nejhůře zasaženým oblastem. Tady dostali lidé a půda těžký radioaktivní úder. Dodnes je tu zvýšená míra radioaktivity a země je kontaminovaná cesiem-137.  "Kdo měl kam, odešel odsud pryč," říká jeden z mužů zachumlaný v třináctistupňovém mrazu do beranice, šály a zeleného vojenského kabátu. Silnice u sousedního městečka Větka najednou končí u závory a budky, ve které sedí hlídka. Cedule se znakem pro radioaktivitu hlásí, že za závorou je už trvalému životu nebezpečná zóna. Je to území duchů. Leží v něm už zlikvidované nebo vylidněné a pustnoucí vesnice, do kterých se místní kvůli příliš vysokému stupni zamoření nemohli vrátit. Z Větky a okolí odešly také desetitisíce lidí. Vrátili se jen někteří. V centru městečka je památník s křížem a kamenem. Na něm jsou napsána jména vesnic, které černobylská katastrofa odsoudila k zániku. Seznam je to dost dlouhý. Památník obětem Černobylu a zaniklých vesnic na běloruském území v městečku Větka. | Foto: Martin Novák Ačkoliv je Černobyl spojen hlavně s Ukrajinou, největší devastaci a postižení znamenal pro Bělorusko. Rusko bylo zasaženo málo, ani sama Ukrajina nedopadla tak strašně jako Bělorusko. Radiace zasáhla téměř čtvrtinu jeho území a dva miliony z jeho deseti milionů obyvatel. Nejvíce právě tento jihovýchodní kout. "No, co vám mám říci. Žijeme, no, co máme dělat," říká před kostelem ve Větce místní žena, která rok 1986 a odchod mnoha sousedů pamatuje. Na léčbu postižených, monitorování radiace a celkovou revitalizaci regionu jde každoročně značná část běloruského státního rozpočtu, pomoc jde i ze zahraničí. Desetitisíce dětí z jihovýchodu Běloruska tráví každý rok zdarma několik týdnů v Itálii, Německu, Španělsku a dalších zemích. Pohled do pásma, které bylo výbuchem mimořádně kontaminované a stále je lidem uzavřené. | Foto: Martin Novák Místní tvrdí, že zatímco pro lidi znamenal Černobyl zmar a utrpení, dříve vzácná zvířata se ve zdejších rozsáhlých lesích a mokřinách nebývale rozšířila. Rozmnožily se vlci, rysi, v uzavřené zóně se daří zmijím. Do některých opuštěných vesnic se vrátili dožít starší lidé, kteří tam trávili většinu života. Musí se ale živit tím, co si tam vypěstují. Vyvážet nic nesmějí, žádné potraviny z uzavřené zóny se nesmějí dostat ven. Aby se nevracelo do původních a stále nebezpečných domovů více lidí, úřady nechaly z mnoha domů strhnout střechy a vysekat okna. Černobylská tragédie sjednocuje Bělorusy napříč politickým spektrem. Příznivce i zaryté odpůrce Lukašenka. Černobyl je nad politikou a tak ani nepatří k tématům, které Bělorusko rozdělují před nedělními prezidentskými volbami.  Homelská oblast stejně tak jako celé východní Bělorusko patří k hlavním oporám Lukašenka, je zde znát jeho větší obliba než v metropoli Minsku, kde ho naopak chválí jen málokdo. Ulice ve Větce, odkud po výbuchu většina obyvatel odešla. Někteří se později vrátili. | Foto: Martin Novák Proti Lukašenkovi, který vládne od roku 1994, stojí devět protikandidátů. Na rozdíl od minulosti mohou vylepovat plakáty, pořádat mítinky a vystupovat s projevy v televizi, aniž by jim milice a tajná policie KGB bránily. Je to hlavně výsledek tlaku Evropské unie, která si jako podmínku ke zlepšení vztahů s Minskem stanovila dodržování lidských práv, propuštění poltických vězňů a respektování opozice. Pokud Lukašenko bude vyhlášen vítězem voleb, což je pravděpodobné, hodlá naplňovat plán, který počítá do roku 2020 s využitím části kontaminované půdy, po Černobylu nedotčené, pro zemědělské účely. Plán hovoří o "speciálních agrotechnologiích", které by měly umožnit z kontaminované půdy získávat nezávadné produkty. SouvisejícíČernobyl se po havárii proměnil v ráj vlků7 fotografií


Írán zopakoval, že fatva nejvyššího vůdce mu zakazuje výrobu jaderné zbraně

Pro Írán je závazný zákaz jaderných zbraní, který vyslovil nejvyšší vůdce země ájatolláh Chámeneí. Prohlásil to mluvčí íránské diplomacie, a to jen den před očekávaným příjezdem expertů Mezinárodní agentury pro atomovou energii do Teheránu.Nejvyšší íránský vůdce ájatolláh Chámeneí loni zopakoval, že zbraně hromadného ničení jsou z hlediska islámu zakázané. Jak řekl mluvčí íránské diplomacie Rámín Mehmánparast, pokud vůdce vysloví takovou fatvu, je to závazné pro celou zemi.Zejména Izrael a Spojené státy přitom tvrdí, že Írán o jadernou bombu usiluje. Jasné důkazy o takovém zbrojním programu se ale zatím nepodařilo získat ani Mezinárodní agentuře pro atomovou energii. Její inspektoři teď mají v Teheránu jednat o přístupu do dalších podezřelých objektů.


Több embert megölt egy kórházban hagyott radioaktív eszköz

Ahogy az Origo megírta, Ausztráliában a napokban elvesztettek, majd szerencsére rövid időn belül megtaláltak egy, a bányaiparhan eszközként használt radioaktív kapszulát. Az incidens jelentette veszély ismét ráirányította a figyelmet egy évtizedekkel ezelőtti másik esetre, amikor rendkívül súlyos, halálos áldozatokkal járó nukleáris baleset történt. Miközben a világ még az egy évvel korábbi csernobili katasztrófa hatása alatt állt, 1987. szeptember 13-án a brazíliai Goiânia államban két ember betört egy elhagyatott kórházba, és elloptak egy veszélyesen radioaktív, hasonlóan az ausztráliai esetben elveszett műszerhez, cézium-137-et tartalmazó berendezést, ami rövid időn belül négy ember halálát okozta, 249-et pedig megfertőzött. Hosszabb távon azonban több mint 1500 ember súlyos megbetegedését, majd halálát idézte elő. A tragikus esetet máig Brazília Csernobiljaként emlegetik. A goiâniai baleset néven elhíresült tragédia 1987. szeptember 13-án történt Brazíliában. Goiânia városelhagyatottan álló sugárterápiás intézetéből a város szegénynegyedének két lakója, a hulladék- és fémgyűjtésből élő Roberto dos Santos Alves és Wagner Mota Pereira, ellopta egy daganatos betegek sugárterápiájához használt orvosi berendezés radioaktív forrását. Az eredetileg sugárkezelésre szánt berendezés sugárforrása egy biliárdgolyó méretű gömb volt, amely sugárzó anyagként cézium-137-es izotópot tartalmazott. Az orvosi eszközben lévő cézium sugárzása annyira erős volt, hogy aki csak egy órát töltött a közelébent, annak már károsíthatta a DNS-ét, ami fájdalmas halálhoz vezet. Talicskán tolták haza a sugárzó készüléket A hatóságok tudtak arról, hogy az egykori kórházban olyan berendezések vannak, amelyek illetéktelen kézbe kerülésük esetén akár súlyos veszélyt is jelenthetnek. Az Instituto Goiano de Radioterapia (IGR) központot1985-ben új helyre költöztették, de a gyógyításhoz használt gépek és más eszközök az épületben maradtak, mert az intézet tulajdonjogi vitát folytatott a Sociedade de São Vicente de Paulo nevű jótékonysági szervezettel, és az ügybe bekapcsolódott az Ipasgo brazil egészségbiztosítási cég is. Ráadásul az üres épületet hanyagul őrizték, csupán egy biztonsági őr felügyelte, aki a cézium eltulajdonításának napján nem is volt a helyén, mert beteget jelentett. Kiderült, hogy esetében egyszerű munkaelkerülésről volt szó, hogy aznap moziba mehessen, és megnézhesseA kicsi kocsi legújabb kalandjaicímű filmet. A két, a környéken guberáló fémtolvaj - akik tudtak a volt kórház területén hagyott eszközökről - az egyik hátsó helyiségben bukkantak rá a veszélyes anyagot tartalmazó készülékre, amelyet talicskával Alves otthonába vittek, és mindenféle veszélyérzet nélkül elkezdték szétszerelni. Azonban rövidesen mindketten erőteljesen hányni és szédülni kezdtek. Pereira két nappal később elment egy kórházba, ahol az orvosok a tüneteket tévesen ételmérgezésnek diagnosztizálták, majd hazaengedték, hogy pihenjen. A sugárzás olyan súlyos égési sérüléseket okozott a kezén, ami miatt később több ujját amputálni kellett. Elbűvölő volt a sugárzó anyag kékes fénye Alves viszont tovább próbálkozott az eszköz felnyitásával, és sikerült átfúrnia a céziumtok ablakát, amelyen kék fény sugárzott ki. Kikapart valamennyi céziumot, mert azt hitte róla, hogy puskapor. Megpróbálta meggyújtani, de az anyag nem reagált. Az anyag érintése következtében azonban utóbb elfekélyesedett a jobb karja, amit később amputálni kellett. Ezután egy közeli fémhulladék-lerakó tulajdonosának, Devair Alves Ferreirának eladták az eszközt. Ferreira a kék fény láttán azt hitte, hogy valami értékes, sőt, talán természetfeletti dologra bukkant, és a következő három napban több barátját és családtagját áthívta, hogy megmutassa nekik a tárgyat. Szeptember 21-én a kereskedő Ivo nevű testvére csavarhúzóval rizsszem nagyságú darabokat vájt ki a céziumból, amelyeket elosztogattak a rokonok és a barátok között. A lassan kibányászott por egy részét többen a saját bőrükbe dörzsölték. Elbűvölte őket a cézium kék izzása, és úgy gondolták, hogy jó ötlet azt a bőrükre kenni, majd lekapcsolni a villanyt, és táncolni, mintha egy diszkóban lennének. Ivo lánya, a hatéves Leide das Neves Ferreira sem akart kimaradni a felnőttek szórakozásából, és a kék színű porból ő is a testére kent, ráadásul apró szemek a szendvicsére is potyogtak, amit megevett, ezzel pedig halálos dózis cézium jutott a szervezetébe. A cikk még nem ért véget, a következő oldalon elmondjuk, hogyan derült ki, hogy egy egyre nagyobb méreteket öltő nukleáris balesetről van szó, és összesen hányan váltak a katasztrófa áldozatává. Lapozzon!


Rok po katastrofe v Japonsku: Po cunami takmer iadnej stopy

Od katastrofy, ktorá si v Japonsku vyiadala 20 000 ivotov, preiel u rok. Svet má vak stále v ivej pamäti zúfalé pohady udí. Práve pred rokom z hodiny na hodinu prili tieto rodiny o najbliích i o strechu nad hlavou. Silné zemetrasenie, niivá vlna cunami a následný únik radiácie zmenili as krajiny vychádzajúceho slnka na mtvu zónu. Aj rok po tragédii sa dostávajú na povrch nové skutonosti. V Japonsku sa as zastavil11. marca 2011v popoludajích hodinách. Morské dno pri severovýchodnom pobreí ostrova Honú zasiahlo extrémne silné zemetrasenie. Dosiahlo magnitúdu 9 a bolo to piate najsilnejie zemetrasenie v histórii seizmologického merania. O hodinu neskôr dediny a mestá na pobreí nivoila obrovská, a 15-metrová vlna cunami. Japonské pobreie síce lemujú vlnolamy, tie vak tentoraz na stranú vodnú masu nestaili. Huiaca vodná stena mlela vetko, o sa jej postavilo do cesty. elezniné vagóny pripomínali detské hraky, koajnice zmizli pod vodou, domy akoby boli zo zápaliek. Prílivová vlna vyplavila do ulíc lode, po opadnutí vody zostali jachty zamotané v pavuine elektrického vedenia.Zúfalí udia nariekali za najbliími, tisíce neastníkov blúdili medzi troskami, hadali zvyky svojich domov.Vojaci zhromaovali mtvoly a pochovávali ich na cintorínoch.Poet obetí sa odhaduje na 20 000, viac ne 340 000 udí prilo o strechu nad hlavou. Hne zaali s obnovou Vo vekej asti Japonska chýbali v prvých doch po katastrofe základné potraviny, udia vak ukázali obrovskú statonos a nezlomnos ducha. Disciplinovane akali na prísun potravín, armáda ani polícia nemuseli riei väie incidenty. Japonci okamite zaali myslie na budúcnos - len o opadla v postihnutej oblasti voda, tisíce robotníkov i dobrovoníkov v ochranných odevoch zaali s odstraovaním trosiek. Dnes sú mnohé miesta vyistené, ruiny zmizli, no desatisíce Japoncov museli opusti domovy a útoiská nali u príbuzných a v ubytovniach. udia sa teraz prechádzajú asfaltovými ulicami medzi rozahlými prázdnymi plochami. Infratruktúra je vak takmer opravená, obnova doteraz stála Japonsko viac ne 200 miliárd eur. Jadrová skaza z Fukuimy Minuloroné zemetrasenie sa vak spája najmä s jadrovou hrozbou - vlna cunami zasiahla v postihnutom regióne celkovo5 jadrových elektrární,z ktorých najviac postihnutá bola Fukuima I.Chladiace systémy reaktorov sa prehriali, nasledoval únik radiácie. Zo irokého okolia jadrovej elektrárne evakuovali pribline 80 000 obyvateov, útoiskom zúfalých udí sa stali továrenské haly, kolské telocvine i stanové mesteká. Intenzívne úniky rádioaktívnych látok do atmosféry sa prevádzkovateom elektrárne podarilo zníi v priebehu prvých dvoch týdov po havárii. Neskôr zvládli odvádza zostatkový výkon reaktorov a udriava úniky rádioaktivity na minimálnej úrovni. Avak definitívne sa situáciu na havarovaných blokoch podarilo dosta pod kontrolu a na konci minulého roka, vysvetuje tefan Rohár z Výskumného ústavu jadrových elektrární. ernoby sa nezopakoval o sa týka rozsahu havárie v Japonsku, patrí do rovnakej kategórie ako havária v jadrovej elektrárni v ernobyli z roku 1986. Obidve boli klasifikované rovnakým stupom. Pri porovnaní sernobyom vak treba uvies, e z Fukuimy I sa do ovzduia uvonilo asi 10-krát menej rádioaktívnych látok. Na Ukrajine navye dolo k intenzívnemu horeniu grafitu, horúce splodiny vynáali rádioaktívne materiály do výky 15 km, a tak bola rádioaktivita rozptýlená aj do vemi vzdialených miest na severnej pologuli, porovnáva Rohár. V Japonsku mohli hovori o astí v neastí, kee úniky rádioaktivity prebiehali iba na úrovni výky budovy reaktora. Zamorené bolo iba bezprostredné okolie elektrárne.Japonská vláda chce tento rok da do obehu 10-tisíc voných leteniek, ktoré by prilákali zahraniných turistov. Cestovný ruch toti katastrofou vemi utrpel. Dlhodobé zamorenie Neastie vyvolalo po celom svete diskusie o bezpenosti výroby jadrovej energie. Vo vetkých jadrových elektrárach krajín Európskej únie robili odborníci bezpenostné kontroly, ozývali sa aj aktivisti, poda ktorých sú tieto testy nedostatoné. Sedem nemeckých elektrární doasne zatvorili, v mnohých tátoch následne mierne vzrástli ceny energií. Nové skutonosti vak vychádzali postupne na svetlo sveta v Japonsku. Tri mesiace po katastrofe prila so okujúcim zistením Japonská agentúra pre jadrovú bezpenos. Poda jej odborníkov uniklo do ovzduia dvakrát viac radiácie, ne pôvodne uvádzali úrady. Neskôr sa zástupcovia vlády ostrovného tátu priznali, e uvaovali o evakuácii obrovského územia, vrátane 13-miliónového Tokia. Obyvatestvo bolo evakuované vas. Dávky oiarenia neohrozili iadneho z obyvateov, lebo vo veobecnosti boli na úrovni oiarenia z prirodzených zdrojov.V Japonsku teraz hadajú monosti dekontaminácie zamoreného územia, to si vak vyaduje dlhí as, hovorí Rohár. Bezprostredné okolie pokodených reaktorov zrejme bude neobývatené 10 a 20 rokov. Slovensko mimo ohrozenia Potrvá dlho, kým sa obyvatelia krajiny vychádzajúceho slnka vyrovnajú s najtragickejou udalosou od ias zvrhnutia atómových bômb na Hiroimu a Nagasaki. Japonský premiér Joihiko Noda pred pár dami oznámil, e za katastrofu nemôe nikto konkrétny. Obyvatelia vraj doplatili na vieru v dokonalos vlastnej techniky. Problémy sa vak nekonia. Dodnes zlikvidovali iba meniu as trosiek. Vláde sa podarilo postavi pribline 60 000 nových domov, o je iba tretina potrebného potu. Radiané ohrozenie obyvateov na Slovensku v dôsledku fukuimskej havárie u prakticky neexistuje. Aj ohrozenie potravín z kontaminovanej oblasti je prakticky zanedbatené, pretoe ich kontrola prebieha u v samotnom Japonsku, uisuje Rohár.


Észak-Korea könnyűvizes atomreaktort épített

Befejeződtek egy könnyűvizes atomreaktor építési munkálatai az észak-koreai jongbjoni atomlétesítmény területén - jelentette csütörtökön a dél-koreai állami televízió műholdfelvételekre hivatkozva. A híradás szerint a reaktor fölé 22 méter átmérőjű, 40 méter magas kupolát emeltek, és véget ért a külső turbinacsarnok falainak a felhúzása. Szakértők ebből arra következtetnek, hogy befejeződött a 25-30 megawattos atomreaktor építése. Észak-Korea és az Egyesült Államok 1994-ben megállapodást kötött, melynek értelmében Washington segítséget nyújt két 1000 megawattos könnyűvizes atomreaktor létesítéséhez, de a megállapodás 2006-ban meghiúsult, miután Phenjant megvádolták azzal, hogy
atomfegyverkezési programot folytat. MTI


Kimovy sliby mohou být past

Sobotní slib Severní Koreje, že už nebude pokračovat v testech jaderných zbraní a jejich nosičů, sice ocenil americký prezident Donald Trump, ale Bílý dům a experti se k němu staví skepticky, hovoří i o možné pasti. Není v něm totiž zmíněna likvidace jaderného arzenálu. PrezidentDonald Trumpseverokorejský slib uvítal jako dobrou zprávu pro Severní Koreu a svět a velký pokrok, ale na Twitteru dodal: „Jsme ještě hodně daleko od řešení (otázky) Severní Koreje, možná všechno vyjde, možná ne - to ukáže až čas... Ale práce, kterou dělám nyní já, měla být vykonána už dávno!" Za velký krok Kimovo prohlášení označil i jihokorejský prezident Mun Če-in. Slib uvítala podle Democrat Gazette i americká velvyslankyně přiOSNNikky Haleyová. Uvedla, že jde o výsledek sankcíRady bezpečnosti OSN, které umožnily izolovat KLDR, „dokud se nezačne chovat slušně, a nyní vidíme, že chtějí přijít k (jednacímu) stolu.“ napsal Trump, podle jehož předchozích vyjádření přiměl Pchjongjang k jednání až tvrdý postoj současné americké vlády. P Experti Bílého domu ale upozornili, že slib severokorejského vůdce Kim Čong-una je zajímavý spíš tím, co neobsahuje - přímý závazek jaderného odzbrojení, napsal The Washington Post. Kim v projevu, ve kterém oznámil ukončení jaderných testů, protože už nejsou potřeba, a slíbil, že „nepředá dalším zemím jaderné zbraně ani jadernou technologii“, však současně pravil, že „nikdy nepoužije jaderné zbraně, pokud nebude čelit jaderné hrozbě“. To ale jasně ukazuje, že neplánuje vzdát se stávajícího arzenálu, který se odhaduje na 20 až sto hlavic.KLDRdlouho tvrdila, že jen on je zárukou existence země. „Ačkoli prohlášení Severu bylo docela dramatické, je přirozené, že svět je velmi citlivý na každé slovo pronesené Kimem. Severní Korea má dlouhou historii zvedání tématu jaderného odzbrojení a závazků zmrazit svůj jaderný vojenský program. Všichni si dobře pamatujeme, jak tyto sliby a závazky během dekád zapadly,“ řekl profesor Nam Song-wuk , který se věnuje Severní Koreji na Korejské univerzitě v Soulu. Podle činitelů Bílého domu může jít o past. Slib, který může rychle padnout, má podle amerických poradců vyvolat dojem, že Kim se chová rozumně a usiluje o kompromis. Požadavky, které KLDR bude žádat výměnou, by pak bylo ze strany USA obtížné odmítnout. Někteří analytici doporučují, aby americká vláda vzala mlčky na vědomí, že Severní Korea po třiceti letech vývoje jaderné zbraně nepřijme okamžité kroky k tomu, aby zbrojní program zastavila. Jiným řešením by mohlo být zavedení limitů, které by Pchjongjangu umožnily zachovat si určitou jadernou moc a zároveň by omezily sílu náloží a počet nosičů. Obě země by zároveň pracovaly na zvýšení vzájemné důvěry, což by mohlo vést k vážnějším rozhovorům o odzbrojení, píše The Washington Post. Zmínka, že nyní KLDR zaměří úsilí na hospodářský růst, naznačuje, že cílem aktuálních aktivit Kim Čong-una je zmírnit hospodářské sankce.


Együttműködésre szólították fel Iránt atomerőműveinek kivizsgálásában

Új határozatot fogadott el csütörtöki zárt ülésén a Nemzetközi Atomenergia-ügynökség (NAÜ) igazgatótanácsa, és ebben felszólítja Iránt, hogy sürgősen kezdje el az együttműködést a szakosított ENSZ-szervezettel a három be nem jelentett atomlétesítményben talált uránrészecskék ügyében folyó vizsgálatban. Kövesse az Indexet Facebookon is! Az Egyesült Államok, Nagy-Britannia, Franciaország és Németország által javasolt csütörtöki határozat idén a második, amelyfelszólítja Iránt az együttműködésrea vizsgálattal kapcsolatban. A vizsgálat eredményétől függ a 2015-ben Bécsben aláírt nemzetközi nukleáris megállapodás újraélesztése. A határozatot a 35 tagú igazgatótanács 26 tagja támogatta, öten tartózkodtak, két ország nem volt jelen. Ellene csak Oroszország és Kína szavazott. A határozat szerint az igazgatótanács döntése értelmében lényeges és sürgős, hogy Irán magyarázatot adjon az uránrészecskék eredetére, tegye lehetővé a létesítmények és a berendezések megvizsgálását és a mintagyűjtést bennük, valamint adjon választ a NAÜ valamennyi kérdésére. A kérdésben a testület által júniusban elfogadott első határozathoz képest a csütörtöki határozottabban fogalmaz, ésdiplomáciai eszkalációtsejtet. Ezenkívül kilátásba helyezi, hogy a NAÜjelentést tesza Biztonsági Tanácsnak arról: Irán nem tesz eleget az atomprogramjával kapcsolatban vállaltkötelezettségeinek. Az Egyesült Államok szankciókkal fenyegetőzik „Iránnak el kellene kezdenie legalább a minimális együttműködést, nem pedig üres ígéreteket tennie” – áll az Egyesült Államok által röviddel a határozat elfogadása előtt kiadott közleményben. „Iránnak tisztában kell lennie azzal, hogy ha nem működik együtt legalább a szükséges szinten, akkor az igazgatótanácsnak további lépés meghozatalára kell felkészülnie a NAÜ Alapszabályának XII. cikke értelmében.” Ez az MTI szerint tartalmazza az ENSZ Biztonsági Tanácsához fordulás lehetőségét, amelynek azután felhatalmazása lesz szankciók elrendelésére. Irángaranciákat követeltaz Egyesült Államoktól arra, hogy Washington nem mondja fel újra az iráni atomprogramról Teheránnal kötendőmegállapodást. A 2015. évi atomalkuban Irán vállalta, hogy az ellene elrendelt nemzetközi szankciók fokozatos feloldása fejében korlátozza atomprogramját. Donald Trump akkori amerikai elnök 2018-ban kiléptette országát a szerződésből, Irán pedig sorra bejelentést tett arról, hogy nem tartja be a szerződésben vállalt kötelezettségeit. Kövesse az Indexet Facebookon is!


Írán má podle šéfa celosvětového jaderného dozoru k nukleární zbrani hodně daleko

Pokud chce Írán opravdu získat jadernou zbraň, rozhodně k tomu má ještě hodně daleko. Prohlásil to generální ředitel Mezinárodní agentury pro atomovou energii Muhammad Baradej. Írán podle něj nemá ani dostatek základní, neobohacené suroviny k výrobě jediné hlavice. Zejména Izrael naopak tvrdí, že íránský režim se k získání strategické zbraně hromadného ničení rychle přibližuje.Teherán ve stejné době trvá na tom, že obohacuje uran a buduje těžkovodní reaktor nikoli ke zbrojení, ale kvůli civilním programům. Tyto plány postihlo v uplynulém roce několik incidentů, jako byly technické závady i přeběhnutí jednoho klíčového činitele. Deník Ha'arec nedávno naznačil, že za těmito událostmi mohla být izraelská tajná služba Mosad.Pět stálých členů Rady bezpečnosti OSN a Německo včera jednalo o posílení sankcí proti Íránu, protožetechnologie využitelné ke zbrojení odmítá zmrazit. Diplomaté se ale na žádném novém postihu nedokázali shodnout.


22 fokra hűtött üres irodák, nappali kivilágítás, lézershow – így (nem) spórol a német kormány a parlamenti szünet alatt

Amíg mindenkinek takarékoskodnia kell az energiával és a pénzzel, addig a nyári szünet miatt hetekig szinte üresen álló épületben továbbra is megy a klíma és nappal is kivilágítják az utcai homlokzatokat, de egy méregdrága lézershow is belefér a képzeletbeli költségvetésbe – íme, így (nem) spórol a kormány, írja a V4NA nemzetközi hírügynökség. Németország bizonytalan téli időszak elé néz, mert nem tudni hogy képes lesz-e kihúzni a hideg évszakot gáz-vagy áramhiány nélkül. Az embereknek azonban nem csak a fagyoskodás és az áramszünet miatt kell aggódniuk, hanem az egyre romló gazdasági helyzet miatt is, az infláció ugyanis évtizedek óta nem látott magasságokban van Németországban. Nem csoda, hogy nem telik el úgy nap, hogy a kormány tagjai, vagy valamely állami szervezet ne szólítaná fel az embereket arra, hogy takarékoskodjanak az energiával és spóroljanak a pénzükkel, mert rettentő nehéz időszak elé nézhetnek Európa államai. A jelek szerint azonban a szövetségi kormány elfelejthette az egyik legfőbb munkahelyét “takarékos üzemmódba” kapcsoltatni. A Bundestagban, vagyis a német szövetségi parlamentben hetek óta nyári szünet van, az épület szinte teljesen üres, ennek ellenére még az USA-ban tapasztalható energiapazarlást is felülmúlja az, hogy a klímaberendezések továbbra is működnek, kellemes 22 fokot adva a használaton kívül lévő irodáknak és termeknek. Ráadásul az épület nappal is ki van világítva, újabban pedig egy méregdrága lézershow-val és hangjátékkal is kiegészül a rongyrázás. – hívja fel rá a figyelmeta Bild. Energie- & Geldsparen? Doch nicht im#Bundestag!Trotz Sommerpause sind die Parlamentsgebäude seit 3 Wochen tagsüber hell beleuchtet, stets auf 22 Grad gekühlt. Dabei appelliert die#Regierungseit Wochen an die Bürger,#Energiezu sparen - & eine Extra-Licht-Show gibt es auch!pic.twitter.com/hNkzByBwyM A napilap szerint a világválság közepette a lézershow 12 500 euróba kerül naponta,mindent egybevéve pedig nagyjából ötvenezer eurót pocsékolel a szövetségi kormány minden egyes nap. Az Alternatíva Németországért (AfD) nevű jobboldali párt szerint a piros színű szociáldemokratákból, a zöldekből és a sárga színű liberálisokból álló “jelzőlámpás” kormánykoalíció teljesen ostobának nézi az embereket. Ahogy közleményében fogalmaz, “itt van megint a jelzőlámpás politika képmutatása: a köznépet energiatakarékosságra buzdítják, de ők maguk úgy pazarolják az áramot és a pénzt, mintha nem lenne holnap, és mintha nem léteznének megbízható, szabadon felhasználható energiaforrások. Németországban rendelkezésre áll az atomenergia, de különösen a zöldpártiak – mint Németország gazdasági hanyatlásának hajtóereje – az év végén le akarják kapcsolni az utolsó három reaktort is a hálózatról”. Licht aus beim Normalbürger – Festbeleuchtung im Regierungsviertel: Trotz Sitzungspause rotieren die Zähler!#Strom,#Gas,#Heizöl: Der Normalbürger überlegt täglich, wie er den Gürtel noch enger schnallen kann. Ganz anders ist es im leeren#Bundestag.#afdpic.twitter.com/V9TNPBFhQf A végtelen pazarlást már a kormánypártokon belül is egyre kevesebben nézik jó szemmel. Reinhard Houben, a liberális FDP párt politikusa szerint “botrányos, hogy kettős mércét alkalmaznak az energiatakarékossággal kapcsolatban”. A botránynak külön színfoltot ad a Bundestag bejárata fölött olvasható szöveg – “Dem deutschen Volke” – amely arra hivatott, hogy emlékeztesse az ott dolgozókat a legfontosabb feladatukra: a német polgárokat kell szolgálniuk. Azokat az embereket, akik egyre elégedetlenebbek a kormányukkal. Egy felhasználó a Twitteren gúnyosan azt írta, hogy senki nem várhatja el Olaf Scholz kancellártól, hogy leizzadjon amikor beszalad a munkahelyére egy szelet sütiért. Falls Olaf aus Versehen mal auf ein Törtchen in der Bundestagskantine vorbeigehuscht kommt, soll er doch nicht ins schwitzen geraten. Muss man doch verstehen. Egy másik feltette a negyvenmilliós kérdést: volt valaha olyan német politikus, aki az adófizetőkre is gondolt? Hat je ein Politiker Rücksicht auf die Steuerzahler genommen? Den findet man in der deutschen Geschichte nicht,jetzt kommt die Ampel, da fällt das Geld vom Himmel od aus der Notenpresse,vom Kanzler bis zum letzten Staatsdiener fragt keiner nach dem Steuerzahler!! A fentieknél még egyértelműbb bírálatot fogalmazott meg egy kommentelő, aki azt írta: “a németek tényleg nem veszik észre, hogy szinte csúfolják őket a politikusok? Míg az állampolgárnak a legszigorúbb megszorításokat írják elő, meg kell fagynia vagy éheznie, a politikusok helikopterrel, repülőgéppel utaznak nyaralni, majd égve hagyják a villanyt”. Merken die Deutschen eigentlich nicht, wie sie von der Politik auf den Arm genommen werden? Während man dem Bürger strengstes Sparen verordnet, er frieren oder hungern soll, reisen Politiker mit Hubschrauber, Jet oder Dienstpanzer in den Urlaub und lassen dann noch das Licht an. Egy másik pedig azt írta, hogy a kormány képmutatása páratlan szemtelenségről tanúskodik, hiszen míg sokaknak spórolniuk kell mindennel, hogy ki tudják fizetni a számlákat és meg tudjanak élni, addig a politikusoknak nem kell ilyenre gondolniuk. “Ha meg akarjátok mondani másoknak, hogy mit tegyenek, először magatokkal kezdjétek!” – üzente a kormánynak a kommentelő. Das ist eine Frechheit sondergleichen. Die Bürger sollen und müssen sparen, mansche wissen nicht, wie sie noch alles bezahlen sollen, aber die hohen Herrschaften haben es nicht nötig und das macht wütend. Ihr wollt anderen was vorschreiben, fangt erstmal bei euch an. Genau das A felháborodott hangok egyébként elérték a címzettet, nem sokkal a botrány kirobbanása után elrendelték, hogy a Bundestag épületét “takarékos üzemmódba” kell kapcsolni a nyári szünidő alatt, csakhogy a hivatalos tájékoztatás szerint hetekbe telik, amíg fokozatosan csökkenteni tudják az energiafogyasztást. Vagyis, mire sikerül abbahagyni a világraszóló pazarlást, már vissza is állhat minden a régi kerékvágásba, mert szeptemberben folytatódik a munka. De nem csak a német politikusok bizonyultak képmutatónak az elmúlt hetekben: Európa másik nagyhatalmát is olyan emberek vezetik, akikbort isznak és vizet prédikálnak. Ahogy arról a V4NA korábban beszámolt, az Élysée-palota udvarán járó motorral, bekapcsolt légkondicionálóval várták a sofőrök a francia politikusokat, akik az egyik minisztertanácsi ülésre érkeztek. Un message de sobriété la semaine dernière. Dans la cour de l’Elysée, en attendant la sortie du conseil des ministres, les voitures des ministres sont pourtant portes fermées et climatisation allumées en attendant leurs occupants.pic.twitter.com/II6lfOU7cM Az eset különösen is vérlázító volt, mert Emmanuel Macron államfő nem sokkal ezt megelőzően egy interjú során mindenkitől együttműködést és szolidaritást kért a kormány által bevezetni kívánt energiatakarékosság jegyében. Agnès Pannier-Runacher francia energiaügyi miniszter akkor komoly szankciókat is bejelentett. A Le Journal du Dimanche nevű lapnak adott nyilatkozatában arról beszélt, hogy a klimatizált üzleteknek 750 eurós büntetést kell fizetniük, ha nyitva marad az ajtajuk, az éjjel 1 és hajnal 6 óra között bekapcsolt fényreklámokért pedig 1500 eurós büntetés jár.


Niemcy: Awaria w zakładzie wzbogacania uranu

Jeden z pracowników został napromieniowany. Awaria nie zagraża mieszkańcom. 45-letni mężczyzna został przewieziony na obserwację do kliniki uniwersyteckiej w Muenster. Doznał on szoku, ale obecnie czuje się dobrze, a lekarze nie stwierdzili na razie widocznego uszczerbku na zdrowiu - podała agencja dpa, powołując się na dyrekcję szpitala.Według przedstawicieli koncernu Urenco, właściciela zakładu w Gronau, awaria nie stworzyła zagrożenia dla okolicznych mieszkańców. Napromieniowane powietrze zostało przefiltrowane i nie wydostało się na zewnątrz. Trwa ustalanie przyczyn wycieku substancji radioaktywnej - heksafluorku uranu.Zakład w Gronau funkcjonuje od 1985 r. Wzbogaca uran na potrzeby elektrowni atomowych.Przedstawiciele organizacji ekologicznych zażądali w piątek zamknięcia zakładu. Zdaniem partii Zielonych incydent był kolejnym dowodem na to, że energia jądrowa nie jest bezpieczna.W Niemczech trwa obecnie debata o wydłużeniu pracy istniejących elektrowni atomowych. Koalicja rządząca chadeków i liberałów opowiada się za odejściem od przyjętego w 2002 r. planu całkowitej rezygnacji z energii jądrowej do 2021 r.


A Wigner Jenő-díj idei kitüntetettjei

A Magyar Tudományos Akadémia és a Paksi Atomerőmű Rt. által alapított Wigner Jenő-díj idei kitüntetettjei: Pál Lénárd fizikus akadémikus és Schiller Róbert, a kémiai tudomány doktora. Ezt a díjat a Magyar Tudományos Akadémia és a Paksi Atomerőmű Rt. közösen alapította. Elméleti és gyakorlati eredményeket is elismernek vele. Nem véletlenül nevezték el Wigner Jenőről, aki Nobel-díjat kapott elméleti magfizikai eredményeiért, de őt tekintik az első nukleáris mérnöknek is. A díjakat a héten adták át a két kutatónak. A Központi Fizikai Kutatóintézetben (KFKI) Pál Lénárd irányításával épült meg az első hazai atomreaktor. Az 1959-ben történt üzembe helyezés óta, több modernizálás után ma is eredményesen szolgálja a kísérleti kutatást, a szakemberképzést és az izotóptermelést. A kísérleti reaktor jó néhány kutatási lehetőséget teremtett, a reaktori és mag-, szilárdtest-fizikai, valamint magkémiai, sugárbiológiai kutatásokra. Pál Lénárd eközben új elméletet dolgozott ki a hasadási neutronszám-ingadozás leírására. A ma is sokat idézett Pál-Bell- egyenlet helyességét először a KFKI-ban épített nukleáris rendszeren ellenőrizték. A neutronszám-ingadozás, az úgynevezett neutronzaj mérését később fontos diagnosztikai módszerré fejlesztették, ezt az energetikai reaktorokban is alkalmazzák. Pál professzor indította meg a reaktor mellett a neutronfizikai kutatásokat, az általa alapított neutronfizikai iskola ma is eredményesen működik. 1970-től 1978-ig állt a KFKI élén, ekkor épültek azok a hazai tervezésű, zéróteljesítményű reaktorok, amelyek rengeteg hasznos adatot szolgáltattak az erőművi reaktorok tervezéséhez, biztonságának növeléséhez. Pál akadémikus az 1980-as években tudománypolitikai és politikai posztokat töltött be. Az 1990-es években visszatért a kutatómunkához, az egyetemi oktatáshoz, s tanári tapasztalatait felhasználva megírta A valószínűség statisztikai alapjai című kétkötetes összefoglaló szakkönyvét. A Wigner-díj bizottsága a munkát méltatva megemlíti: a szerző "sikeresen ötvözte a matematikai igényességet, a fizikusi szemléletmódot és a gyakorlati alkalmazhatóságot". Tavaly a Physical Review című igen rangos nemzetközi folyóirat közölte Pál Lénárdnak a hiszterézia folyamatának leírására kidolgozott valószínűségi módszerekre alapozott elméleti modelljét. Schiller Róbert a KFKI Atomenergia Kutatóintézet ma is aktív tudományos tanácsadója. Sugárkémiai folyamatokkal, vagyis a sugárzások által a kémiai átalakulásokra gyakorolt hatásoknak a kutatásával foglalkozik. A sugárhatásnak kitett folyadékokban zajló változások fontosságának felismeréséhez elegendő arra utalni, hogy a mai atomreaktorok többségében víz lassítja a neutronokat, és víz szállítja tovább a hőenergiát. A víz azonban nemcsak ezekben a folyamatokban játszik alapvető szerepet. Korróziót, vagyis lassú, káros változásokat is előidéz azokban a fémekben, melyekkel érintkezik. Schiller Róbert többek között reaktorfémek (rozsdamentes acél, cirkóniumötvözetek) korróziójával, a kiégett fűtőelemek tárolóiban fellépő korrózióval foglalkozott. Eredményei széles skálát fognak át az alapkutatástól az alkalmazásokig. Schiller alapkutatási eredményeit gyakran idézi a szakirodalom. Munkatársaival optikai mérőműszert dolgozott ki a reaktorok primer köri vízcserélőinek falán keletkező korróziós rétegek mérésére; a megoldást szabadalom védi. A Paksi Atomerőmű részére rendszeresen végez munkatársaival konzulensi munkát az üzemvitellel, a korrózióval kapcsolatos kémiai kérdésekben. A Központi Fizikai Intézet (KFKI) megteremtésében és fejlesztésében mindkét tudósnak kiemelkedő szerepe volt, mindketten e cikk írójának kollégái voltak, s mindkettejük sikerének örömében osztozik. Jéki László


Hillary Clintonová v Tokiu slíbila další podporu Japonsku

Jaderná krize ve Fukušimě má skončit do šesti až devíti měsíců. Předpokládá to plán, který představila společnost TEPCO provozující jadernou elektrárnu Fukušima Daiči. Ukončení krize také umožní alespoň částečný návrat obyvatel do evakuační zóny. Podporu při obnově zničených oblastí dnes v Tokiu slíbila i americká ministryně zahraničí Hillary Clintonová.Premiér Naoto Kan po setkání s Hillary Clintonovou prohlásil, že jeho země nikdy nezapomene na pomoc Washingtonu po zemětřesení a následné vlně tsunami.Při odstraňování následků přírodní katastrofy i pátrání po pohřešovaných osobách pomáhalo na 20 tisíc příslušníků ozbrojených sil Spojených států. Američtí jaderní experti se také podílejí na odstraňování následků jaderné havárie ve Fukušimě.Stav poškozených reaktorů mají také zjistit roboti pocházející z USA. Společnost TEPCO provozující elektrárnu Fukušima 1 dnes zároveň oznámila, že do čtvrt roku chce snížit úroveň radiace a obnovit chlazení prvních čtyř bloků a vyhořelého paliva, do šesti až devíti měsíců pak stabilizovat reaktory, aby mohlo být odstraněno jaderné palivo.Americká ministryně zahraničí Hillary Clintonová při setkání s císařskou rodinou v Japonsku prosadila svoji vlastní verzi protokolu. Při setkání s císařovnou ji symbolicky políbila na tvář a s císařem Akihitem si stiskla ruku. Běžnému druhu japonského pozdravu, kterým je úklona, se Clintonová vyhnula.


Policie šetří miliardovou zakázku ČEZ z Romanovy éry

Sklad pro vyhořelé palivo z Temelína za 1,5 miliardy měla dodat narychlo založená česká pobočka slovenské firmy CEEI. Podle soudu ji skrytě vlastnil lobbista a bývalý šéf Úřadu vlády. Praha– Zdánlivě banální soudní spor dvou podnikatelů o firemní miliony přinesl nečekaný vedlejší produkt. U soudu zazněly tak závažné informace, žepoliciedostala příkaz znovu otevřít odložené vyšetřování jedné z největších zakázek polostátní energetické firmyČEZz éry bývalého řediteleMartina Romana. Detektivy tak opět zajímá možné korupční pozadí tendru za 1,5 miliardy korun na stavbu meziskladu vyhořelého paliva zJaderné elektrárny Temelín. Soutěž z roku 2007, kdy vládl kabinet Mirka Topolánka z ODS, vyhrál uchazeč, který jako jediný podal nabídku: narychlo založená česká organizační složka slovenské firmy CEEI s matkou v Lichtenštejnsku a utajenými majiteli. "Máme to na stole,“ potvrdila pro deník Aktuálně.cz pražská vrchní státní zástupkyněLenka Bradáčová, jejíž úřad na obnovené vyšetřování dohlíží. Podrobnosti Bradáčová odmítla sdělit. Uvedla jen, že prověřování bude trvat delší dobu, protože policie musí objednat znalecké posudky a právní pomoc ze zahraničí. Případ začal v roce 2007, kdy ČEZ vypsal soutěž na výstavbu jaderného meziskladu, kam by ukládal vyhořelé palivo z Temelína. Stavba musela být hotova do léta 2010, jinak hrozila odstávka elektrárny. Nabídku do soutěže podal jediný účastník a ČEZ jej nechal vyhrát. Nevadilo mu přitom, že firma v minulosti nedělala žádnou podobně technologicky náročnou stavbu, vznikla krátce před vypsáním soutěže a nešlo dohledat skutečné vlastníky. ČEZ za to dokonce dostal pokutu 390 tisíc korun od antimonopolního úřadu. Podle něj měla být firma CEEI vyřazena ze soutěže, protože nesplnila kvalifikační předpoklady a nedoložila požadované reference. Energetici ale svůj postup obhajují: vypsali prý veřejnou soutěž a za to, že CEEI jako jediná podala nabídku, nemohou. "V případě veřejného výběrového řízení nelze ze zákona nikoho vyloučit s ohledem na vlastníky. Nemůžete dát takovouto podmínku," říká mluvčí ČEZ Ladislav Kříž. Přesto se na případ ještě před dokončením skladu poprvé vrhli policisté. Podnět dal detektivům kabinet Topolánkova nástupce Jana Fischera. Kriminalisté, ale ani agenti tajných služeb však tehdy údajně nepřišli na nic protizákonného. Odhalit pozadí soutěže tak zřejmě pomůže až nynější vyšetřování, které spustil soud. Před ním se dohadují podnikatelé z firmy CEEI, která jaderný mezisklad dodala ve spolupráci se stavební firmou PSG Zlín. Spor přitom paradoxně vyvolal muž, o kterého se policie zřejmě bude hodně zajímat: bývalý šéf Úřadu vlády z 90. let a nynější zdatný lobbista Jiří Kovář. Kovář se stal v říjnu 2008 jednatelem CEEI. Později ale podal trestní oznámení na svého předchůdce Martina Petera a jeho kolegu Jakuba Smolku. Kovář je obvinil, že firmu tunelovali a připravili ji o téměř sto milionů korun. Počátkem devadesátých let vlivný politik ODS a poslanec federálního shromáždění v letech 1990 až 1992, byl i jedním z vyjednavačů o rozpadu federace. Koncem roku 1992 se stal ředitelem Úřadu vlády, tuto pozici musel ale po necelém roce opustit. Část jihomoravské ODS ho obvinila, že chtěl vydírat některé poslance této strany dokumenty o údajné spolupráci s StB, které neoprávněně získal z ministerských archivů. V devadesátých letech čelil také podezření, že přijal dvoumilionový úplatek za privatizaci cihelen Hodonín. Je aktivní golfista, v roce 2011 neúspěšně kandidoval na prezidenta golfové asociace. Je prezidentem Golf Clubu Austerlitz ve Slavkově u Brna. Trestní oznámenídostala na stůl pražská žalobkyně Dagmar Máchová, kterou nyní poslanci chtějí nechat odvolat z kauzy Opencard. Kovářovi dala zapravdu a jeho sokyobžalovala. Jenže před soudem se situace změnila.SoudkyněObvodního soudu pro Prahu 7 Jana Miklová obžalobu od Máchové rozcupovala a Petera se Smolkou osvobodila. "Pokud vyplynulo podezření ze spáchání trestného činu, tak se týkalo úplně jiného skutku a jiných podezřelých," uvedla Miklová a nepřímo ukázala právě na Kováře. "Nerozpornou se jeví verze, že to byl Kovář, který coby lobbista zajistil CEEI tu zakázku. Zní to věrohodně, bylo prokázáno, že jako šedá eminence v pozadí se účastnil všech důležitých schůzek," uvedla Miklová ve svém verdiktu. Podle soudu byli právě Kovář s největší pravděpodobností spolu s Peterem skrytými majiteli CEEI v době získání zakázky. Peter to už dříve přiznal, Kovář to naopak rezolutně odmítal. A tvrdil, že jde o Peterovy výmysly. Kovář - nyní prezident Golf Clubu Austerlitz ve Slavkově u Brna - se ke kauze odmítá podrobněji vyjádřit. Popírá však, že by za zakázkou stál on. "Nemám důvod se k tomu vyjadřovat. U získání zakázky jsem nebyl, pro mě je to uzavřená věc," řekl rezolutně. "Jestliže nikomu nevadí, že zaměstnanci firmy vyvedou devadesát milionů, a soud je dokonce osvobodí, tak nemám, co bych k tomu dál říkal," dodal Jiří Kovář.


Prezident podpísal jadrový pakt s Indiou

WASHINGTON 18. decembra (SITA/AP) - Americký prezident George W. Bush v pondelok podpísal kontroverzný civilný jadrový pakt s Indiou, ktorý oznail za kúový krok k zlepeniu vzahov medzi Washingtonom ... WASHINGTON 18. decembra (SITA/AP) - Americký prezident George W. Bush v pondelok podpísal kontroverzný civilný jadrový pakt s Indiou, ktorý oznail za kúový krok k zlepeniu vzahov medzi Washingtonom a Naí Dillí. Zmluvu, ktorej predchádzala dohoda amerického prezidenta a indického premiéra Manmohana Singha poas Bushovej návtevy Indie v júli 2005, schválil americký Kongres 9. decembra.SkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamouSkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamou "Spojené táty a India sú prirodzenými partnermi," vyhlásil Bush poas podpisového obradu v Bielom dome. Dokument je poda neho "dôkazom silnejúceho puta dôvery medzi krajinami". Indiu a USA teraz akajú tvrdé rokovania o podrobnostiach komplexnej dohody, ktorá umouje Washingtonu predaj civilného jadrového paliva a technológie do Indie po prvý raz od roku 1974, ke Naí Dillí otestovalo jadrovú zbra. Podmienkou je predloenie bezpenostných záruk, ktoré majú by predmetom dohody medzi Indiou a Medzinárodnou agentúrou pre atómovú energiu, a uplatovanie pravidiel pre obchodovanie s civilnými jadrovými zariadeniami stanovených 45-lennou Skupinou jadrových dodávateov (NSG). India nie je signatárom Zmluvy o neírení jadrových zbraní a opatrenia majú zarui, e krajina nebude dovezený materiál a zariadenia vyuíva na rozirovanie svojho jadrového arzenálu.


Varró László: Jó döntés az atomenergia

Kövesse az Indexet Facebookon is! Magyarország természetföldrajzi adottságait figyelembe véve helyes stratégiai döntésnek tartja az atomenergia használatát a Nemzetközi Energia Ügynökség igazgatója. Varró László azInfoRádió Aréna című műsorábanazt mondta, a következő évtizedekben Európában a nap- és szélenergiából várható a legnagyobb növekedés. Bármit lehet, legfeljebb drágább Varró László szerint technológiailag követhető lenne a német energiapolitikai modell. "Bármi, ami nem ütközik a termodinamika törvényeibe, az lehetséges, ha hajlandóak vagyunk fizetni érte. Ez viszont nem műszaki, hanem politikai kérdés. A legtöbb közép-európai országban nem látom politikai realitását annak, hogy legyen politikai hajlandóság kifizetni azt a fajta költségszintet, amit Németország kifizetett érte" - mondta. Szerinte Németország esetében volt egy világos támogatottság e mögött. De ha az európai klímapolitikai célokat nézzük, hogy mennyi alacsony karbonenergia termelésre van szükség Európában, azért szükség lehet néhány atomerőműre. Például Nagy-Britanniában, Franciaországban, Finnországban, Közép-Kelet Európában épülhet. Ezzel párhuzamosan azonban több tucat atomreaktort állítanak majd le, és nem csak Németországban, hanem Belgiumban, Hollandiában, Svájcban és Franciaországban is. Varró László úgy vélte: még ha Európa jó néhány országa nem is követi a német példát, hanem azt mondja, hogy az atomenergiát megtartja és szerepet szán ennek, Európában a következő évtizedekben akkor is a nap- és szélenergiából jöhet a legnagyobb növekedés. Adja magát az atom "Ami az európai klímapolitikának a stratégiai főcsapásiránya, az a termelési oldalon a nap és szélenergia, a fogyasztási oldalon pedig az energiahatékonyság javítása. Ehhez képest az atomenergia itt-ott-amott néhány európai országban fog még szerepet játszani" - hangsúlyozta. A Nemzetközi Energia Ügynökség igazgatója a magyar stratégiáról is beszélt. "Figyelembe véve, hogy Magyarországon a szélenergia potenciál nagyjából inkább jó közepes, mintsem nagyon erős lenne, vízenergia potenciálunk pedig kifejezetten nulla, hiszen nincsenek hegyeink és gyors-folyású folyóink, biomasszából pedig, ha az ember összeszámolja, mennyi szalmát kell elégetni ahhoz, hogy azt a 14 milliárd kilowatt órát megkapjuk, amit a paksi erőmű termel, az nagyon sok szalma. A fél ország vasvillával rakná a szalmát, hogy ezt összegyűjtögessük" - fogalmazott. "Tehát azt gondolom, hogy természetföldrajzi adottságainkat figyelembe véve az, hogy Magyarország használjon atomenergiát, szerintem alapvetően helyes stratégiai döntés" - mondta. Varró László megjegyezte, hogy az elektromos autók akkumulátorainak kapacitása még hosszú évtizedekig egyelőre nem oldja meg az esetleges ellátási problémákat. A külügyminiszter a Roszatom vezetőivel is tárgyalt. Ezáltal tovább erősödik az energiaellátás biztonsága, és az ország függetlensége. A helyszínen jelenleg amerikai, német és francia cégek is dolgoznak. Kövesse az Indexet Facebookon is!


KDR môe vyrobi jadrovú hlavicu

Správa washingtonského Intitútu pre vedu a medzinárodnú bezpenos (ISIS) tie odhadla, e komunistický tát izoloval dos plutónia, aby mohol vyrobi pä a 12 jadrových zbraní. Stratégia Severnej Kórey je zameraná na odrazenie útoku, hovorí správa. Poas krízy by mohlo dôjs k výbuchu jadrových zbraní slúiacich ako varovné strely. V rannom tádiu krízy pripadá do úvahy aj jadrová skúka s cieom zabráni alej eskalácii, uvádza správa ISIS. "Ak by toto krízu nezastavilo, (KDR) by mohla uskutoni jadrový výbuch hlavice cez more ako aliu manifestáciu sily." V prípade vojny sa predpokladá, e "Severná Kórea pouije svoje jadrové zbrane proti vojenským cieom a zaudneným oblastiam Junej Kórey a Japonska".SkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamouSkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamou Severná Kórea, ktorá minulý týde v princípe súhlasila s uzatvorením svojich jadrových zariadení, sa pokúa vyvinú jadrovú hlavicu pre raketu Nodong najmenej od roku 1994, uviedli autori správy - éf intitútu David Albright a Paul Brannan. Experti tie vyjadrili podozrenie, e návrhy hlavice mohli získa od pakistanského jadrového vedca Abdula Kadíra Chána. Raketa Nodong, obdoba sovietskej rakety Scud, s potenciálnym doletom 1000 a 1300 kilometrov, môe zasiahnu asti Japonska. Správa vak dodáva, e hlavica nemusí by spoahlivá a môe ma relatívne nízky efekt. Správa odhaduje, e KDR môe ma v zásobe 46 a 64 kilogramov plutónia, z ktorých 28 a 50 kilogramov je v oddelenej forme pouitenej v zbraniach.


Protiatomový kryt Bezovka v Praze je připravený na útok

Na pražském Žižkově je několik podzemních krytů. Největší z nich, podzemní kryt Bezovka, se nachází pod Parukářkou. Vede do něj pětice přístupových chodeb a dvě odvětrávací věže použitelné i jako nouzový východ. Vznikl v polovině 50. let, s kapacitou pět tisíc lidí. Dnes by v něm našlo úkryt 2500 osob. Hlavní vchod do protiatomového krytu chrání čtyřtunové pancéřové dveře. Do podzemí vede dlouhé točité schodiště s 84 schody. „Výškový rozdíl je asi 16 metrů, tudíž se nacházíme asi čtyři patra pod zemí,“ řekl průvodce Ivan Gálik. Vchod do bunkru Bezovka pod Parukářkou na pražském Žižkově. Bunkr byl vyhlouben pomocí těžké techniky do skály. Byl vyroben ze železobetonové konstrukce, která místy dosahuje tloušťky až tří metrů. Měl vydržet explozi vzdálenou 500 až 600 metrů. Vstupní dveře byly zevnitř zajištěny velkými kovovými řetězy a sloužily k zamezení průniku tlakové vlny do krytu. Komplex počítal s úkrytem asi pěti tisíc lidí. V případě nebezpečí bylo plánováno, že jeden člověk by měl k dispozici prostor půl metru čtverečního. „Měl sloužit k ukrytí obyvatel v řádu několika dní, nanejvýš dvou týdnů. Lidé zde měli přečkat případnou jadernou katastrofu na povrchu a potom měli být evakuováni ze zničeného města,“ vysvětluje průvodce. Část krytu je dodnes připravena k použití. V případě katastrofy by zde ale našlo útočiště méně lidí, než tomu bylo v minulosti. Současná kapacita činí 2500 osob s tím, že by měly více prostoru, a to až metr čtvereční pro jednoho člověka. V případě nebezpečí se zde nacházejí dvě velké vodní nádrže a generátory elektrického proudu, které by sloužily v nouzovém režimu k zabezpečení přívodu energií pro vzduchotechniku. Desetina celkového objektu se pronajímá a slouží jako hudební zkušebna, lezecká stěna a expozice dějin komunismu a studené války. Součástí technické expozice v tunelech bunkru jsou originální předměty z dané doby, plynové masky, výstroj a vybavení Československé lidové armády, protichemické obleky, dozimetry, radiometry a jiné přístroje pro použití v případě atomové a chemické války. Plynové masky ze 70. a 80. let. „Některé další části krytu slouží například policii jako sklad civilní ochrany nebo hasičům a záchrannému sboru. Když byly v roce 2013 povodně, některé vybavení při záchranných pracích bylo použito právě ze skladů bunkru,“ doplnil Gálik. V Praze se nachází asi 800 protiatomových krytů, které by mohly zachránit asi 570 000 lidí. Jako kryty slouží stanice metra, další, které ale pojmou jen desítky lidí, se nacházejí ve sklepích některých domů.


Iszlámról és kereszténységről beszélt Orbán Viktor

Meg kell találni a választ, hogyan tud a jövőben egymással együtt élni az iszlám és a kereszténység – mondta Orbán Viktor Kairóban. A magyar kormányfő az egyiptomi elnökkel az illegális migrációról is tárgyalt. A jövő nagy kérdése az lesz, hogy a történelmi civilizációk, például az iszlám és a kereszténység, hogyan tudnak egymással együtt élni - mondta Orbán Viktor miniszterelnök szerdán Kairóban, miután hivatalos látogatása alkalmával megbeszélést folytatott Abdel-Fattáh esz-Szíszi egyiptomi elnökkel. Komoly mondanivaló A nagy történelmi civilizációk együttélésének kérdésében mind Magyarországnak, mind Egyiptomnak komoly mondanivalója van, ezért is fontos a két ország együttműködése - hangsúlyozta a találkozó után az elnöki palotában tett sajtónyilatkozatában a kormányfő. Elmondta, a terrorizmus elleni küzdelem fontosságában, Líbia stabilizálásában és a magyar-egyiptomi gazdasági együttműködés erősítésében is egyetértés volt közte és az egyiptomi elnök között. A gazdaságról szólva Orbán Viktor úgy fogalmazott: jól láthatóan egy új gazdasági világrend jön létre, amelyben mindkét országnak el kell foglalnia a saját helyét. A magyar-egyiptomi gazdasági együttműködés erősítése érdekében megállapodtak a két ország kereskedelmi forgalmának duplájára növelésében, a vállalatok közötti együttműködés bővítésében. A mezőgazdasági, a vízügyi és a járműipari együttműködést kiemelt területté nyilvánították, utóbbiban már vasúti kocsik gyártásáról is megegyeztek - jelezte a kormányfő, hozzáfűzve: felajánlotta az egyiptomi elnöknek magyarországi nukleáris energetikai szakemberek közreműködését az első egyiptomi nukleáris erőmű felépítésében. Nincs imperialista múlt Magyarországnak "nincsen imperialista múltja", vagyis nem mások rovására akar boldogulni, hanem a helyi gazdasági élet szereplőivel szeretne együttműködni, és csak olyan gazdasági tevékenységet akar folytatni Egyiptomban, amely egybeesik a helyiek érdekével - mondta a miniszterelnök. Hozzátette azt is, ma száz egyiptomi diák tanul magyar állami ösztöndíjjal Magyarországon, a budapesti kormány pedig kész növelni ezt a számot. Orbán Viktor nagyrabecsülését fejezte ki Abdel-Fattáh esz-Szíszinek azért a feladatért, amelyre vállalkozott, hogy országában, amely a térségnek és Európának is kulcsfontosságú, stabilitást teremtsen meg. Egyiptom elnökének sikere érdeke Európának, így érdeke Magyarországnak is" - mondta a miniszterelnök. Illegális migráció Abdel-Fattáh esz-Szíszi nyilatkozatában kiemelte, országa célja az együttműködés szélesítése Magyarországgal. Elmondta, a megbeszélésen téma volt az illegális migráció is, amellyel kapcsolatban hangsúlyozta a kiváltó okok kezelésének fontosságát.


A tűzzel játszanak: újabb támadás érte Európa legnagyobb atomerőművét – Aggódik az ENSZ

Több mint egy tucat robbanás rázta meg Európa legnagyobb atomerőművét szombat este és vasárnap – közölte a Nemzetközi Atomenergia-ügynökség (NAÜ). Moszkva és Kijev is a másikat hibáztatja a létesítmény ágyúzása miatt.
Az Egyesült Nemzetek Szervezete (ENSZ)aggasztónak találjaaz atomerőműnél történteket, nukleáris felügyeleti szervezetük elítélte az ilyen típusú támadást, kijelentve, hogy nukleáris katasztrófához vezethet, bárki is felelős a cselekedetért. „A csapatunktól kapott tegnapi és ma reggeli hírek rendkívül nyugtalanítóak” – mondtaRafael Grossi, a NAÜ vezetője, akinek a helyszínen tartózkodó csapata szerint az üzem egyes épületeiben, rendszereiben és berendezéseiben is károk keletkeztek. – Robbanások történtek ennek a nagy atomerőműnek a helyszínén, ami teljesen elfogadhatatlan. Aki e mögött áll, annak azonnal be kell ezt befejeznie. Ahogy már sokszor mondtam, a tűzzel játszanak! – jelentette ki határozottan a vezető. Vészkészültség a zaporizzsjai atomerőműnél? A lövöldözések miatt két blokkot is lekapcsoltak Mint ismert, Oroszország a februárban indított háborúja után nem sokkal vette át az irányítást az eredetileg Ukrajnához tartozó Zaporizzsja atomerőmű felett. A létesítmény volt felelős Ukrajna elektromos áramának mintegy ötödéért. A háború kitörése óta számos alkalommal kényszerültek tartalék generátorokkal üzemeltetni. Hat szovjet tervezésű VVER-1000 V-320 vízhűtéses és vízzel moderált reaktorral rendelkezik, amelyek urán 235-öt tartalmaznak. Ha a reaktorok leállnak, a nukleáris üzemanyag túlmelegedhet, amennyiben a hűtőrendszereket meghajtó áramot megszakítják. A Shelling többször is elvágta az elektromos vezetékeket – közölte aReuters. atomerőmű


Klimeš: Dopoledne úředník, odpoledne politik? To nejde, paní Drábová

Je vlastně s podivem, že o pravidlech politického angažmá státních úředníků debatujeme až čtvrt století po obnovení demokracie. Na pořádnou debatu o prolínání úřednictva a politiky nedocházelo. Předsedkyně Státního úřadu pro jadernou bezpečnost Dana Drábová toto mlčení proráží, tvrdí komentátor David Klimeš.


Korca zavradili na objednávku, tvrdí Ivor

BRATISLAVA  V prípade vrady riaditea Výskumného ústavu jadrových elektrární Jána Korca ilo o vradu na objednávku. Vera to povedal éf slovenských vyetrovate Jaroslav Ivor. alie podrobnosti odmietol z taktických dôvodov poveda. Tento týd BRATISLAVA  V prípade vrady riaditea Výskumného ústavu jadrových elektrární Jána Korca ilo o vradu na objednávku. Vera to povedal éf slovenských vyetrovate Jaroslav Ivor. alie podrobnosti odmietol z taktických dôvodov poveda. Tento týde by vak mala by mimoriadna tlaová konferencia o výsledkoch vyetrovania. Poda TV Markíza u vyetrovate obvinil z vrady tri osoby, ktoré sú vo vyetrovacej väzbe. Polícia zriadila poda Ivora peciálny vyetrovací tím, ktorý uskutouje previerky, získava výpovede osôb, ktoré by mohli hovori k okolnostiam motívu spáchania vrady i k jej páchateom.SkryVypnú reklamuSkryVypnú reklamuSkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamouSkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamou Poda Ivora si neznámy páchate pokal na Korca v piatok ráno, a ke vychádzal z domu k autu, vystrelil na neho zo samopalu vzor 24. Samopal a tyri nábojnice sa nali na mieste inu. VÚJE sa podieal najmä na obchodoch spojených s jadrovou energetikou na Slovensku, ale aj v zahranií. U nás to boli zákazky od Slovenských elektrární, napríklad dostavba Jadrovej elektrárne Mochovce i rekontrukcia jadrových elektrární V1 a V2 Bohunice. Korec bol donedávna lenom SD, no pri poslednej preregistrácii lenov sa nepreregistroval. Rovnako mal kontakty aj na udí z HZDS a zúastnil sa na seminári o dostavbe 3. a 4. bloku elektrárne Mochovce, ktorý organizovala strana Smer. Korec sa pred asom vyjadril, e výskumný ústav je ochotný prevzia úlohu generálneho dodávatea Mochoviec. V Trnave sa uskutonilo mimoriadne zasadnutie predstavenstva VÚJE, ktoré poverilo funkciou generálneho riaditea doterajieho podpredsedu predstavenstva Mariána Dugovia. (ldi)


Moskvané se děsí ozáření. Stavba dálnice by mohla rozvířit radioaktivní prach

Plány na novou dálnici vedoucí ruskou metropolí vyvolaly silné protesty. Obyvatelé tvrdí, že komunikace povede přímo přes bývalou továrnu, která je kontaminovaná radioaktivním odpadem. Státní firma zvýšenou radiaci odmítá, prý šlo jen o chybu vadného přístroje.


Kontakt s Černobylem ztracen, hlásí MAAE

Nepřetržitý monitoring systémů Jaderné elektrárny Černobyl nekomunikuje s kontrolními mechanismy Mezinárodní agentury pro atomovou energii (MAAE, anglicky IAEA). V elektrárně je uvězněno zhruba 200 pracovníků od doby, co ji obsadily ruské invazní síly na konci února. Mezinárodní agentura pro atomovou energii (MAAE, International Atomic Energy Agency) ústy šéfa Rafaela Grossiho uvedla, že „dálkový přenos dat z bezpečnostních zařízení monitorujících systémy nainstalované v Jaderné elektrárně Černobyl byl ztracen“. Informovala o tom agentura AFP a web France24. IAEA says it has lost contact with Chernobyl nuclear data systems.The Chernobyl nuclear power plant is no longer transmitting data to the UN watchdog, the agency says, voicing concern for staff working under Russian guard at the Ukrainian facilityhttps://t.co/rzgZhLjAijpic.twitter.com/kaZvsTN7bn „Černobylská jaderná elektrárna nepřenáší data směrem k organizaci OSN,” napsala AFP. Agentura pro atomovou energii vyjádřila obavy o personál, který nyní v Černobylu pracuje pod dohledem ruských vojáků. Ukrajinské úřady jsou nyní schopny komunikovat s elektrárnou pouze pomocí e-mailu. Ruské invazní síly elektrárnu, která v dubnu 1986 vstoupila do dějin nejvážnější nehodou související s jadernou energetikou, obsadily 24. února letošního roku. Od té doby tu je uvězněno asi 200 technických pracovníků elektrárny. Elektrárna je dnes již nefunkční, ale vyžaduje neustálé hlídání, aby se předešlo další jaderné katastrofě. MAAE žádala Rusy o umožnění rotace pracovníků, protože jejich odpočinek a pravidelné směny jsou pro zajištění bezpečnosti důležité. „Jsem velmi znepokojen obtížnou a stresující situací, v níž se personál černobylské jaderné elektrárny nachází, a potenciálním rizikem, které to znamená pro jadernou bezpečnost,“ cituje agentura AFP Grossiho.


ČR a Francie společně: Evropané potřebují jadernou energii

Česká republika a Francie chystají spojenectví členských států Evropské unie (EU) v jaderné energetice. Ve společném prohlášení ministra průmyslu a obchodu Karla Havlíčka (za ANO) a francouzského ministra hospodářství Bruna Le Maire se mimo jiné píše, že „má-li Evropa v klimatickém boji zvítězit, potřebuje jadernou energii.“ Průmysl bez emisí oxidu uhličitého a dalších skleníkových plynů je klíčový pro boj s klimatickými změnami, aby se zastavilo oteplování Země a s ním hrozící výkyvy počasí i nebezpečné stoupání hladin moří. V rámci zelené ekonomiky se prosazují především alternativní zdroje, jako je větrná energie a sluneční energie. Letošní rok však ukázal, že tyto zdroje mají své limity, protože jsou závislé na síle větru i množství slunečních dní. Výpadky se pak musejí doplňovat z jiných zdrojů. I z tohoto důvodu se nedávno v Německu uhlí opět vrátilo do pozice nejvyužívanějšího zdroje elektrické energie. Francie i Česká republika, které využívají jadernou energii jako stabilní zdroj, se snaží dosáhnout toho, aby byla uznána jako bezemisní a vztahovaly se na ní stejné podpory jako na výstavbu alternativních zdrojů levnější půjčky. O nutnosti společného postupu hovořil ještě před zveřejněním prohlášení na začátku září europoslanec Alexandr Vondra (ODS), který v tom viděl velkou šanci pro české předsednictví. Francie bude chtít jádro protlačit, protože na něm má postavenou svou energetiku. Němci budou chtít schválit plyn čili tam dojde k nějaké výměně a my musíme protlačit jádro s Francií,” uvedl Vondra. „Švédi mohou pomoct, protože mají teď sami zkušenosti s blackouty ze zimy, a to vede k rehabilitaci uvažování o jádru. Totéž se děje v Holandsku čili je tady poměrně silná skupina zemí, která by měla dokázat prorazit to, aby v taxonomii zelených financí bylo jádro označené jako bezemisní zdroj,“ dodal europoslanec. „Pro všechny představuje zásadní a spolehlivý zdroj pro zajištění nízkouhlíkové budoucnosti,” stojí dále v textu. Prohlášení následně podpořili i zástupci osmi dalších zemí – Bulharsko, Finsko, Chorvatsko, Maďarsko, Polsko, Rumunsko, Slovensko a Slovinsko. „S Francií máme podobné zájmy, jsme jaderně orientované země, proto jsme dohodli společný postup. Chceme, aby Brusel uznal jádro a plyn za udržitelné činnosti podle taxonomie,“ uvedl včera Havlíček. Tím se podle něj otevře cesta k lacinějšímu financování a výstavbě nových jaderných zdrojů. „Spojenectví vychází z ideální příležitosti, Francie se od ledna ujme předsednictví v Radě EU, od července ji potom vystřídá Česká republika,“ dodal Havlíček. Proč Evropané potřebují jadernou energii Jde o hodně: chceme skutečně bojovat proti klimatické změně a dosáhnout energetické nezávislosti, nebo ne? Budeme se při dekarbonizaci naší ekonomiky spoléhat na naše nejlepší prostředky, nebo ne? •	Klimatická změna není nejdůležitější bitvou budoucnosti, ale dneška. V poslední zprávě o klimatické změně Mezivládní panel pro změnu klimatu (IPCC) formuloval prognózy naprosto jasně: náš cíl v oblasti globálního oteplování, tj. 1,5 °C až 2 °C do konce 21. století, nebude nikdy dosažen, pokud v příštích osmi letech radikálně nesnížíme emise skleníkových plynů. •	Vzestup cen energie rovněž ukázal, jak je důležité co nejrychleji snížit naši energetickou závislost na třetích zemích. Napjaté situace v zásobování se budou vyskytovat čím dál tím častěji a my nemáme jinou možnost než diverzifikovat naše zdroje. Měli bychom dbát na to, abychom nezvyšovali svoji závislost na dovozu energie z oblastí mimo Evropu. •	Dekarbonizace vyžaduje okamžité a hluboké změny ve výrobě a spotřebě, aby nebyly tak uhlíkově náročné. To znamená masívní elektrifikaci naší spotřeby a rozvoj nízkouhlíkových energetických odvětví a zdrojů, například vodíku, které rovněž vyžadují výrobu elektrické energie. •	Součástí řešení musí být jaderná energie. Obnovitelné zdroje energie sice v našem přechodu k nové energetice hrají klíčovou úlohu, potřebujeme ale také další bezemisní zdroje energie, které by dokázaly pokrýt naše potřeby na odpovídající a konstantní úrovni. Jadernou energii potřebujeme. Již dnes představuje zhruba polovinu celkové evropské výroby bezuhlíkové elektřiny. •	Jádro je klíčový, cenově dostupný, stabilní a nezávislý zdroj energie. Zaprvé chrání evropské spotřebitele před kolísáním cen, kterého jsme v současné době svědky u zemního plynu. Zadruhé rozhodujícím způsobem přispívá k nezávislosti našeho zásobování elektřinou a energií. Je to dostupný zdroj bezuhlíkové elektřiny, který může zajistit velký objem konkurenceschopné elektřiny bez zvyšování naší závislosti na dodávkách energie z třetích zemí. •	Jaderná energie je bezpečná a inovativní. Evropská jaderná energetika prokazuje svoji spolehlivost a bezpečnost již více než 60 let. Je to jedno z nejvíce regulovaných odvětví na světě, se 126 jadernými reaktory provozovanými ve 14 členských státech. Díky neustálé výměně poznatků a informací mezi příslušnými může jaderná energetika splňovat nejvyšší bezpečnostní standardy na světě. To platí zejména pro nakládání s odpady. •	Evropská jaderná energetika je technologicky vyspělým odvětvím, jemuž ve světovém měřítku náleží přední místo. Její rozvoj by mohl v blízké budoucnosti zajistit vysoce kvalifikovaná pracovní místa pro více než milión Evropanů. S rostoucí spoluprací mezi členskými státy budeme brzy schopni vyrábět nové moderní reaktory, jejichž příkladem je projekt malého modulárního reaktoru (Small Modular Reactor - SMR). •	Proto je třeba k jaderné energii přistupovat stejně jako k ostatním nízkouhlíkovým zdrojům energie. Evropské smlouvy umožňují, aby si každý členský stát definoval vlastní energetický mix. Naše práva musí být zaručena a se všemi nízkouhlíkovými technologiemi sloužícími k výrobě elektřiny by se mělo zacházet stejně. •	Je proto naprosto nezbytné, aby byla jaderná energie do konce roku 2021 zařazena do evropského taxonomického rámce. Všechny vědecké posudky o ekologických dopadech jaderné energetiky, které Evropská komise vyžadovala, vyznívají stejně: neexistují žádné vědecké důkazy, že by jaderná energie byla vůči životnímu prostředí méně šetrná než jiné zdroje energie zařazené do taxonomie. •	Máme-li v klimatickém boji zvítězit, potřebujeme jadernou energii. Pro nás všechny představuje zásadní a spolehlivý zdroj pro nízkouhlíkovou budoucnost. Celkově vzato je jaderná energie čistým, bezpečným, spolehlivým a konkurenceschopným nízkouhlíkovým zdrojem energie. Jaderná energie je pro nás Evropany příležitostí pokračovat v rozvoji průmyslových odvětví s vysokou přidanou hodnotou, vytvářet tisíce pracovních míst, posilovat naše vedoucí postavení v ochraně životního prostředí a zajistit pro Evropu strategickou autonomii a energetickou soběstačnost. Nepromarněme tuto životně důležitou šanci. Prohlášení o jaderném spojenectví podporují: Prohlášení o jaderném spojenectví podporují:       •Bulharsko:ministr energetiky Andrej Živkov Prohlášení o jaderném spojenectví podporují:       •	Bulharsko: ministr energetiky Andrej Živkov      •Česká republika:vicepremiér a ministr průmyslu, obchodu a dopravy Karel Havlíček Prohlášení o jaderném spojenectví podporují:       •	Bulharsko: ministr energetiky Andrej Živkov      •	Česká republika: vicepremiér a ministr průmyslu, obchodu a dopravy Karel Havlíček      •Finsko: ministr hospodářství Mika Tapani Lintilä Prohlášení o jaderném spojenectví podporují:       •	Bulharsko: ministr energetiky Andrej Živkov      •	Česká republika: vicepremiér a ministr průmyslu, obchodu a dopravy Karel Havlíček      •	Finsko: ministr hospodářství Mika Tapani Lintilä       •Francie:ministr hospodářství, financí a obnovy Bruno Le Maire a ministryně delegovaná pro průmysl Agnès Pannier-Runacher Prohlášení o jaderném spojenectví podporují:       •	Bulharsko: ministr energetiky Andrej Živkov      •	Česká republika: vicepremiér a ministr průmyslu, obchodu a dopravy Karel Havlíček      •	Finsko: ministr hospodářství Mika Tapani Lintilä       •	Francie: ministr hospodářství, financí a obnovy Bruno Le Maire a ministryně delegovaná pro průmysl Agnès Pannier-Runacher      •Chorvatsko:vicepremiér a ministr financí Zdravko Marić a ministr hospodářství a udržitelného rozvoje Tomislav Ćorić Prohlášení o jaderném spojenectví podporují:       •	Bulharsko: ministr energetiky Andrej Živkov      •	Česká republika: vicepremiér a ministr průmyslu, obchodu a dopravy Karel Havlíček      •	Finsko: ministr hospodářství Mika Tapani Lintilä       •	Francie: ministr hospodářství, financí a obnovy Bruno Le Maire a ministryně delegovaná pro průmysl Agnès Pannier-Runacher      •	Chorvatsko: vicepremiér a ministr financí Zdravko Marić a ministr hospodářství a udržitelného rozvoje Tomislav Ćorić      •Maďarsko:vicepremiér a ministr financí Mihály Varga Prohlášení o jaderném spojenectví podporují:       •	Bulharsko: ministr energetiky Andrej Živkov      •	Česká republika: vicepremiér a ministr průmyslu, obchodu a dopravy Karel Havlíček      •	Finsko: ministr hospodářství Mika Tapani Lintilä       •	Francie: ministr hospodářství, financí a obnovy Bruno Le Maire a ministryně delegovaná pro průmysl Agnès Pannier-Runacher      •	Chorvatsko: vicepremiér a ministr financí Zdravko Marić a ministr hospodářství a udržitelného rozvoje Tomislav Ćorić      •	Maďarsko: vicepremiér a ministr financí Mihály Varga      •Polsko:ministr financí, rozvojových fondů a regionální politiky Tadeusz Kościński a ministr pro klima a životní prostředí Michał Kurtyka Prohlášení o jaderném spojenectví podporují:       •	Bulharsko: ministr energetiky Andrej Živkov      •	Česká republika: vicepremiér a ministr průmyslu, obchodu a dopravy Karel Havlíček      •	Finsko: ministr hospodářství Mika Tapani Lintilä       •	Francie: ministr hospodářství, financí a obnovy Bruno Le Maire a ministryně delegovaná pro průmysl Agnès Pannier-Runacher      •	Chorvatsko: vicepremiér a ministr financí Zdravko Marić a ministr hospodářství a udržitelného rozvoje Tomislav Ćorić      •	Maďarsko: vicepremiér a ministr financí Mihály Varga      •	Polsko: ministr financí, rozvojových fondů a regionální politiky Tadeusz Kościński a ministr pro klima a životní prostředí Michał Kurtyka      •Rumunsko:ministr energetiky a prozatímní ministr hospodářství, podnikání a cestovního ruchu Virgil Popescu a ministr financí Dan Vîlceanu Prohlášení o jaderném spojenectví podporují:       •	Bulharsko: ministr energetiky Andrej Živkov      •	Česká republika: vicepremiér a ministr průmyslu, obchodu a dopravy Karel Havlíček      •	Finsko: ministr hospodářství Mika Tapani Lintilä       •	Francie: ministr hospodářství, financí a obnovy Bruno Le Maire a ministryně delegovaná pro průmysl Agnès Pannier-Runacher      •	Chorvatsko: vicepremiér a ministr financí Zdravko Marić a ministr hospodářství a udržitelného rozvoje Tomislav Ćorić      •	Maďarsko: vicepremiér a ministr financí Mihály Varga      •	Polsko: ministr financí, rozvojových fondů a regionální politiky Tadeusz Kościński a ministr pro klima a životní prostředí Michał Kurtyka      •	Rumunsko: ministr energetiky a prozatímní ministr hospodářství, podnikání a cestovního ruchu Virgil Popescu a ministr financí Dan Vîlceanu      •Slovensko:vicepremiér a ministr financí Igor Matovič •	Slovinsko: ministr financí Andrej Šircelj a ministr infrastruktury Jernej Vrtovec Zdroj: MPO


Radiácia vo Fukuima-I neklesá ani po zhodení vody

Po výpadku chladiaceho systému a poiari na reaktore v dôsledku piatkového zemetrasenia energetická spolonos TEPCO v stredu informovala, e situácia "nie je vemi dobrá". Sledujte dianie v Japonsku minútu po minúte. V najnebezpenejom reaktore . 3 sa v palivovej zmesi nachádza plutónium a urán. TOKIO. Úrove iarenia v bezprostrednom okolí zemetrasením pokodenej jadrovej elektrárne Fukuima-I zostala dnes nezmenená aj po tom, o dva vojenské vrtuníky Chinook CH-47 zhodili veké mnostvo morskej vody na najvánejie zasiahnutý reaktor . 3. Informovala o tom prevádzkovateská spolonos TEPCO.SkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamouSkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamou Dve helikoptéry zhodili na reaktor vodu tyrikrát krátko pred 10.00 h miestneho asu (02.00 h SE), ale úrove iarenia zostala nezmenená. V okolí budovy, kde sa nachádza obsluný personál, stúpla radiácia na úrove okolo 3000 mikrosievertov (uSv) za hodinu. Pre porovnanie: úrovni 1000 uSv môe by lovek vystavený jeden rok bez toho, aby utrpel ujmu na zdraví. Prevádzkovate pokodenej japonskej jadrovej elektrárne Fukuima-I dnes vyhlásil, e zásobník s vyhoreným palivom v reaktore . 4 tejto elektrárne má ete stále k dispozícii vodu na ochladzovanie. Po výpadku chladiaceho systému a poiari na reaktore v dôsledku piatkového zemetrasenia energetická spolonos TEPCO v stredu informovala, e situácia "nie je vemi dobrá". Tlak poda TEPCO narastá najmä v reaktore . 3, kde sa v palivovej zmesi nachádza plutónium a urán. Ide poda dostupných údajov o reaktor, ktorého situáciu treba riei o najprioritnejie. V japonskej jadrovej elektrárni Fukuima-I utrpelo po zemetrasení z 11. marca zranenia 23 udí. Najmenej 20 alích pracovníkov bolo oiarených a jeden z nich bol vystavený vemi silnej radiácii, informovala dnes Medzinárodná agentúra pre atómovú energiu (MAAE). Médiá u predtým hovorili o "desiatkach zranených" v elektrárni váne pokodenej pri piatkovom zemetrasení a cunami. MAAE sa v oznámení odvoláva na informácie od japonskej vlády. Zranení, niektorí pri výbuchoch, boli zamestnancami prevádzkovatea elektrárne, spolonosti TEPCO, ako aj subdodávateov, tyria sú prísluníci civilnej obrany. Dvaja pracovníci sú nezvestní, priom dekontamináciu museli po oiarení podstúpi aj dvaja policajti a viacerých hasiov pozorujú lekári. Francúzske lietadlo s materiálom na zamedzenie hroziaceho alebo u zaatého roztavenia jadier reaktorov v atómovej elektrárni Fukuima-I odcestuje do Japonska dnes popoludní, oznámil dnes francúzsky minister hospodárstva Eric Besson. Na palube sa nachádza 95 ton bóru, ktorý má spomali reakcie v palivových tyiach, ako aj ochranné odevy proti rádioaktívnemu iareniu. Francúzsko tie ponúklo, e príjme na oetrovanie rádioaktívne oiarených udí z Japonska. pecializované nemocnice sú k dispozícii, uviedol minister vnútra Claude Guéant pre rádio Europe 1. Lekárske prehliadky absolvujú aj Francúzi, ktorí sa vracajú z Japonska. Nový Zéland sa dnes pridal ku krajinám, ktoré odporuili svojim obanom, aby opustili Japonsko, ktoré po zemetrasení a vlne cunami zápasí s problémom zaistenia bezpenosti jadrových elektrární v postihnutej oblasti. Americký prezident Barack Obama dnes povedal japonskému premiérovi Naotovi Kanovi, e Washington chce Japonsku poskytnú plnú pomoc pri strednodobej i dlhodobej rekontrukcii po piatkovom niivom zemetrasení a vlnách cunami. Vyhlásil to dnes hlavný tajomník japonskej vlády Jukio Edano. Edano podotkol, e Spojené táty sa ponúkli, e polú do Japonska svojich jadrových expertov, ktorí pomôu Tokiu zvládnu jadrovú krízu kvôli zlyhaniu systému ochladzovania v reaktoroch elektrárne Fukuima-I. Americká vláda nekonkretizovala, aký rozsah pomoci bude môc Japonsku poskytnú. Predstavite japonskej vlády okrem toho vyhlásil, e základy, na ktorých stojí japonská ekonomika, neboli zemetrasením naruené. Ako Edano dodal, vláda si teraz bude dáva veký pozor na vývoj situácie devízových trhov.


Tak zabijają Rosjanie. Ofiary nie miały szans

Środki radioaktywne, naszpikowane trucizną przedmioty, dioksyny, których nie da się się wykryć w organizmie ofiary, ale też specjalnie szkoleni agenci, których zadaniem jest upozorowanie samobójstwa. Służby Kremla mają na koncie wiele zamachów dokonanych przy pomocy najbardziej wymyślnych narzędzi zbrodni. Grzegorz Kuczyński, specjalista od zagadnień związanych z ZSRR i Rosją w książce "Jak zabijają Rosjanie. Ofiary rosyjskich służb od Trockiego do Litwinienki", która właśnie ukazała się nakładem wydawnictwa "Czerwone i Czarne", opisuje najbardziej spektakularne przypadki "mokrej roboty" w wykonaniu NKWD i KGB, a następnie służb Władimira Putina. Zobacz, jak mordowano wrogów Kremla! (JOSIE)


Oceán zamořuje voda z praskliny pod reaktorem Fukušimy

Japonský premiér poprvé navštívil zničený region Tokio -Provozovatelé elektrárny Fukušima potvrdili příčinuradioaktivního zamořenímořské vody v blízkosti severovýchodního pobřeží Japonska, které v březnu postihlo silné zemětřesení. Je jí dvaceticentimetrová prasklina v betonu pod druhým reaktorem. Společnost TEPCO chce otvor, z nějž radioaktivní voda protéká do Tichého oceánu, zalít betonem. Podle představitele společnosti dělníci ráno objevili, že voda o radioaktivitě 1000 milisievertů za hodinu se nahromadila v jímce blízko u moře. Později zjistili, že v jímce je asi dvaceticentimetrová trhlina a že voda tudy uniká přímo do moře. Experti budou nyní znovu analyzovat radioaktivitu v moři poblíž elektrárny a také odeberou vzorky na třech různých místech vzdálených od elektrárny 15 kilometrů. Už ve čtvrtek společnost TEPCO oznámila, že v moři 300 metrů jižně od elektrárny byly naměřeny hodnoty radioaktivního jódu, které 4385krát převyšovaly normu.  Problém se zamořenou vodou se týká znovu druhého reaktoru. Už před několika dny tam byla naměřena radioaktivita tisíc milisievertů, tedy stejná hodnota jako nyní. Tato hodnota podle CNN 330krát převyšuje dávku, kterou průměrný obyvatel průmyslového venkova dostává za rok. Hidehiko Nišijama z úřadu pro jadernou bezpečnost řekl, že se odborníci snaží zjistit důvod zvyšující se koncentrace radioaktivity mořské vody a že tento únik by mohl být příčinou. "Mohou tam být i další a my je musíme najít co nejrychleji," dodal podle britských zpravodajců japonský jaderný úředník. Dělníci v pátek stříkali na trosky elektrárny speciální umělou pryskyřici ve snaze zabránit tomu, aby vítr z trosek roznášel radioaktivní prach. Mezinárodní agentura pro atomovou energii (MAAE) podle agentury AFP nicméně uvedla, že situace v elektrárně je nadále velmi vážná. V sobotu také začal dvoudenní projekt, kdy se provozovatelé elektrárny snaží do poškozených míst nainstalovat kamery, které by úniky zaměřily.  Poničené vesnice na severovýchodě země v sobotu popvé po třech týdnech od katastrofálního zemětřesení a následné vlny tsunami prošelpremiérNaoto Kan. Podívejte na následky zemětřesení a tsunami: SouvisejícíJaponský život v troskách a provizoriu, začíná se i rabovat15 fotografií Kan si dříve postiženou oblast obhlédl jen ze vzduchu. Tentokrát se svým vrtulníkem přistál v přístavním městě Rikuzentakata v prefektuře Iwate. Otřesy a následná přívalová vlna si v tomto městě s asi 20 tisíci obyvateli vyžádaly tisíc životů. Další 1300 lidí zůstává nezvěstných. Památku obětí premiér uctil minutou ticha. Japonský premiér Naoto Kan. | Foto: Reuters Premiér ujistil lidi zasažené katastrofou o podpoře vlády. "Jeden člověk, který měl dům na pobřeží, se mě zeptal: 'Kde si budu moct postavit v budoucnu dům?' Odpověděl jsem, že vláda vás bude maximálně podporovat až do konce," uvedl Kan. BBC ale citovala místního uprchlíka, šedesátiletého Ryoko Otsubu, který se pozastavil nad načasováním premiérovy osobní návštěvy. "Přišla příliš pozdě. Přál bych si, aby sem premiér přijel dřív. Chtěl bych, aby viděl haldy trosek, přes něž nevedly žádné cesty - ty už jsou teď čisté," řekl muž.  Zemětřesenío síle devíti stupňů Richterovy škály udeřilo na severovýchodě země v pátek 11. března. Premiér den poté přiletěl do poničených oblastí a z vrtulníku obhlížel škody. Dostal se mimo jiné i nad poničenou elektrárnu, za což pak v parlamentu sklidil kritiku. Podle zákonodárců tento krok zpomalil záchranné operace, především řízené upouštění radioaktivní páry, kterým by tak technici snížili tlak v reaktoru 1. SouvisejícíJaponsko 9 dní po katastrofě33 fotografií Úřady zatím potvrdily 11 700 mrtvých. V pátrání po tisících nezvěstných pokračuje celkem asi 25 000 vojáků, 120 vrtulníků a 65 plavidel japonské a americké armády. Týmy dosud hledaly případné přeživší a těla obětí v troskách budov i na volném moři do vzdálenosti 20 kilometrů od břehu. Někde jim však v pracích bránily nebezpečně vysoké hodnoty radiace. Japonské ozbrojené síly původně tvrdily, že pátrací akce v neděli skončí. Podle vládního činitele Jošijukiho Kotakeho budou pokračovat, nicméně v omezeném rozsahu.


Megoldást keres az EU az iráni atomprogram ügyében

Javaslatot tett az Európai Unió Teheránnak az iráni atomprogrammal foglalkozó tárgyalások felújításának időpontjára, ami a diplomácia erőfeszítések folytatására utal a konfrontációs politika helyett. A Franciaországból, Nagy-Britanniából és Németországból álló uniós "trojka" Oroszországgal egyeztetve december 6-át javasolja, s Teherán első reagálása kedvező - közölték európai diplomáciai források kedden. Moszkva hozzájárulására azért volt szükség, mert orosz részről felvetettek egy új javaslatot a tárgyalások kimozdítására a holtpontról. Ezáltal orosz diplomaták is bekapcsolódnak a tárgyalásba. Vlagyimir Putyin orosz elnök azt javasolta, hogy Irán folytathassa az urándúsításra irányuló tevékenységet az utolsó lépésig, de azt - a konkrét dúsítást - már Oroszországban végezzék el az iráni alapanyagból, ami megakadályozná, hogy Teherán atomfegyverben használható minőségű dúsított uránhoz jusson. Az unió a tárgyalások kitűzésével jelentős engedményt tett - mondják diplomaták -, mert korábban a párbeszéd előfeltételének minősítette az urán feldolgozásának felfüggesztését. A megbeszélések augusztusban meg is szakadtak, amikor az új elnökkel felálló iráni vezetés utasítást adott a feldolgozás folytatására. Az Európai Unió és az Egyesült Államok további engedményként egyelőre elállt attól, hogy az iráni atomprogram ügyét az ENSZ Biztonsági Tanácsa elé utalja - közölték Bécsben uniós és amerikai diplomáciai források. A halasztással több időt kívánnak adni a kompromisszumos orosz kezdeményezésnek. Bécsben csütörtökön ül össze a Nemzetközi Atomenergia-ügynökség (NAÜ) kormányzótanácsa, hogy foglalkozzon a kérdéssel. Az Iránnal való tárgyalások időpontjának kitűzésével biztosra vehető, hogy ezen az ülésen nem hoznak határozatot az ügy átutalásáról a Biztonsági Tanács hatáskörébe, amely komoly szankciókat hozhat. Az Egyesült Államok külügyminisztériumának szóvivője annak a nézetnek adott hangot, hogy meg kell várni, milyen eredményekkel járnak az elkövetkező napok diplomáciai erőfeszítései. Washington ugyanakkor továbbra is azon az állásponton van, hogy az ügyet a BT elé kellene vinni - tette hozzá a szóvivő.


A házaspár, akit az atomtitok miatt végeztek ki

Hetven éve, 1953. június 19-én végezték ki a New York közelében fekvő Sing Sing börtönben Ethel és Julius Rosenberget, akiket azzal vádoltak, hogy elárulták az amerikai atomtitkot a Szovjetuniónak. A Manhattan-terv több résztvevője szivárogtatott ki információkat Az amerikai hadsereg egyik hírközléssel foglalkozó laboratóriumában villamosmérnökként dolgozó, zsidó származású Julius Rosenberg és a színésznői ambíciókat dédelgető, de végül egy hajózási társaságnál titkárnőként elhelyezkedő Ethel Greenglass az ezerkilencszázharmincas években, a New York-i Kommunista Liga tagjaiként ismerkedtek meg, és 1939-ben kötöttek házasságot. Julius Rosenberg a történelmi források szerint vélhetőleg 1942 körül lett szovjet ügynök, ettől kezdve több száz szigorúan bizalmas, katonai fejlesztésekkel kapcsolatos dokumentummal látta el kapcsolatát, sőt ő maga is több, a kommunista eszmékkel szimpatizáló munkatársát szervezte be a későbbiekben. Julius Rosenberg azonban akkor lett igazán értékes a szovjet hírszerzés számára, amikor megtudta, hogy sógora, David Greenglass a szigorúan titkos Manhattan-tervben – azaz többek között az atombomba kifejlesztésén – dolgozik. Rosenberg beszervezte Greenglass-t, akin keresztül a Manhattan-terv – amely a második világháborúban az atomfegyver kifejlesztésére szolgáló közös vállalkozás, melyben részt vett az Amerikai Egyesült Államok, Nagy-Britannia és Kanada – több résztvevője szivárogtatott ki információkat: egy részük ezt meggyőződéses kommunistaként tette, mások pedig lelkiismereti okokból, mert úgy érezték, az Egyesült Államoknak nincs joga az atommonopóliumhoz. A Szovjetunió és az Egyesült Államok a második világháború idején szövetséges volt ugyan, de gyanakvással figyelték egymást, az amerikaiak nem kívánták megosztani az atomtitkot Sztálinnal, akiben a háborús győzelem utáni potenciális ellenfelet láttak. A szovjetek persze hatékony kémhálózatuk révén tudtak a projektről és több forrásból is lényegi információkhoz jutottak. Julius Rosenberg mellett két éven át a német-brit Klaus Fuchs és tőle függetlenül Theodore Alvin Hall is szállított nekik képleteket és tervrajzokat. Senkire nézve nem tettek terhelő tanúvallomást Mivel az atomtitkot igen szigorúan őrizték, az amerikai vezetést sokkolta, amikor 1949-ben a Szovjetunió bejelentette, hogy rendelkezik atomfegyverrel és végre is hajtott egy kísérleti atomrobbantást. Washingtonban úgy vélték, mindez csak árulás eredménye lehet és hajtóvadászat indult az atomkémek után. A CIA öt hónap múlva, 1950 elején letartóztatta Fuchsot, majd annak futárát, Harry Goldot. Gold vallomásában leleplezte másik forrását, Greenglasst, rajta keresztül jutottak el a Rosenberg házaspárig. A férfit 1950 júniusában, feleségét két hónappal később vették őrizetbe, hatalmas felhajtással övezett perük 1951 márciusában kezdődött. A 11 vádpont között szerepelt a nemzetbiztonság szempontjából fontos információk kiadása külső hatalomnak, tízmillió ember életének veszélyeztetése (mármint ha a szovjetek bevetik az atomfegyvert) és az 1950 óta zajló koreai háború kirobbantásában való bűnrészesség is. Rosenbergék végig tagadtak, senkire nézve nem tettek terhelő tanúvallomást, s mint kiderült, az Ethel által gépelt jegyzetek - szakértők szerint - kevéssé vitték közelebb a szovjeteket az atomfegyverhez. (Az asszonyt valószínűleg csak azért helyezték vád alá, hogy nyomást gyakoroljanak férjére, de a számítás nem vált be.) A házaspár helyzete mégis reménytelen volt, mert Greenglass vádalku - 15 évnyi fogház - fejében részletes beismerő vallomást tett, rájuk vallott számos Los Alamos-i szivárogtató és egy elfogott szovjet kém is. A per bizonyítékai és az eljárás menete a jogszerűség kereteit feszegették, de a felkorbácsolt érzelmi légkörben ezzel senki sem törődött sokat. Az ítélet nem lehetett kétséges, Julius és Ethel Rosenberget 1951. április 5-én halálra ítélték. Az ügyet a mai napig nem sikerült tisztázni A döntés világszerte, de az Egyesült Államokban is tiltakozást váltott ki. A Szovjetunió antiszemita és kommunistaellenes tettként bélyegezte meg az ítéletet, Rosenbergék védelmében felszólalt többek között a fizikus Albert Einstein, XII. Piusz pápa, a festő Pablo Picasso és Diego Rivera, a rendező Fritz Lang és a francia író Jean-Paul Sartre, aki jogi lincselésnek minősítette a pert. Civilek kegyelmet követelő aláírásgyűjtést indítottak, az egyik legnagyobb amerikai szakszervezet csaknem ezer telephelyén a fekete munkások egy napra felfüggesztették a munkát. Ám Eisenhower elnök hajthatatlannak bizonyult, a Rosenberg házaspár 1953. június 19-én a Sing Sing börtönben villamosszékbe került, a hidegháború alatt Amerikában csak őket végezték ki kémkedésért. Az ügyben a mai napig nem sikerült sem a vád, sem a védelem igazát tisztázni. Ethel öccse, az 1960-ban kiszabadult David Greenglass könyvében elismerte, hogy ő volt az egyik kém, aki a szovjetek részére információkat adott az amerikai atomkutatásokról és a robbanószerkezet kifejlesztéséről. A házaspár két fia több könyvben is azt állította: anyjuk nem vett részt a kémkedésben és bíróság elé sem lehetett volna állítani, az apjuk által szállított információknak kevés valódi értéke volt a szovjetek számára, és egyik Rosenberg sem szolgált rá a halálbüntetésre. A vasfüggöny mindkét oldalán hatalmas vihart kavaró ügy ihlette E.L. Doctorow Daniel könyve című regényét, amelyet Sidney Lumet vitt filmre. A házaspár kivégzése feltűnik Sylvia Plath egyetlen regényében, Az üvegbúrában, továbbá a Tony Kushner által írt Angyalok Amerikában című nagysikerű darabban is felbukkan Ethel Rosenberg szelleme. (MTVA Sajtóarchívum)


Kollár rokoval s eskou kolegyou o zvyovaní cien, jadre i pandémii

Zvyovanie cien energií, jadrová energetika, pandémia i spolupráca na úrovni V4 i Slavkovského formátu boli témami rokovania predsedu Národnej rady Borisa Kollára (Sme rodina) a predsedníky Poslaneckej snemovne Parlamentu Markéty Pekarovej Adamovej. Kollár ju prijal v priestoroch Bratislavského hradu. Nali sme vemi vea spoloných tém, o sa týka pandémie, jadrovej energetiky, zvyovania cien energií i inflácie. Myslím si, e spolupráca medzi naimi krajinami bude naalej nadtandardná. Som vemi rád, e sme si porozumeli aj pri pohade na V4 a alie spoloné fungovanie vrámci V4, vyhlásil Kollár na spolonej tlaovej konferencii. Pekarová Adamová zdôraznila, e zhodu majú partneri aj vtéme jadra. Zhodneme sa vtom, e sa chceme inaalej usilova oto, aby bolo jadro vnímané ako bezemisný zdroj. Verím, e vtomto úsilí budeme úspení, skontatovala. Dôleitou základou na spoluprácu je poda nej lenstvo vEÚ, ale aj Slavkovský formát, ie zoskupenie Slovenska, R a Rakúska. éfka eskej snemovne zárove Kollára pozvala na návtevu. Partneri sa tie zhodli, e V4 je uitoná, potrebná a nemala by by vyuívaná len pre záujem jedného tátu. Je to veobecné pravidlo, ktoré chceme cti, povedala Pekarová Adamová. Chcú tie spolupracova na témach vrámci nadchádzajúceho eského predsedníctva vRade EÚ a slovenského predsedníctvaV4. Pekarová Adamová a Kollár sa popoludní presunú kbratislavským pamätníkom Milana Rastislava tefánika a Tomáa Garrigua Masaryka, ktorých pamiatku si uctia poloením vencov. Pekarová do Bratislavy pricestovala vlakom. Záberom sa pochválila na sociálnej sieti. Môj dvojdový nabitý program sa zaína, napísala.


Ukrajina tvrdí, e skener oiaril tyroch udí

Splnomocnená vevyslankya Ukrajiny v SR Inna Ohnivets tvrdí, e iarenie z hraniného skenera je nezdravé. Zaala kona ukrajinská generálna prokuratúra. BRATISLAVA. Miera oiarenia skenovacieho zariadenia na hraninom priechode Uhorod - Maovce je kodlivá, zdravotný stav tyroch ukrajinských pracovníkov sa v dôsledku toho zhoril. "Skutone nie je pravda, o bolo uverejnené v masmédiách, e úrove nie je kodlivá, máme dokumenty a v týchto dokumentoch takéto údaje nie sú," kontatovala na dnenej tlaovej konferencii mimoriadna a splnomocnená vevyslankya Ukrajiny v SR Inna Ohnivets.SkryVypnú reklamuSkryVypnú reklamuSkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamouSkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamou Na spomínanom hraninom priechode bolo poda vevyslankyne uskutonených niekoko meraní, slovenské aj ukrajinské, ktoré dokazujú kodlivos iarenia skenera. Preto u zaala kona ukrajinská generálna prokuratúra. Okrem toho má ukrajinská strana k dispozícii odborný posudok hlavného lekára sanitárnej sluby z mesta Ljubov, ktorý odporúa pozastavenie vyuívanie tohto skenovacieho zariadenia. Ukrajina taktie odmieta tvrdenia, e nereagovala na návrh Slovenska nahradi ich ruovodiov slovenskými poas prechodu skenerom. "Faktom je, e na zaiatku augusta sa o tom rokovalo, ale ku iadnym záverom sa nedospelo," kontatovala Ohnivets. Zárove podotkla, i by vôbec slovenská strana súhlasila s tým, "aby boli jej obania oiarení". Ministerstvo dopravy, pôt a telekomunikácií (MDPT) SR trvá na tom, e vyarovanie skenera nie je zdraviu kodlivé. "Opakovaným meraním dávkových príkonov v mieste obsluhy rua sa preukázalo, e sú dodrané vetky prísluné normy radianej ochrany a ani opakované prechody, viac ako 100.000, cez colný skener nepredstavujú zvýené riziko ohrozenia zdravia ionizujúcim iarením pre ruovodiov," uviedol pre TASR hovorca MDPT Stanislav Jurikovi. Rieením problému by poda námestníka vedúceho obchodno-ekonomickej misie ukrajinského vevyslanectva Oleksandra Romanova bolo, keby sa zamedzilo nadmernému oarovaniu pracovníkov elezníc. "Ukrajina má vemi prísne normy práve týkajúce sa oarovania, o súvisí samozrejme s ernobyskou tragédiou," dodal. Kee slovenský rezort dopravy trvá na tom, e skener neohrozuje zdravie, je ochotný pristúpi k opätovnému premeraniu jeho innosti za úasti oboch strán. Ministerstvo zahraniných vecí (MZV) SR chce vyui vetky monosti, aby v kontakte s ukrajinskou stranou nalo optimálne rieenie problému nákladnej elezninej dopravy na hraninom priechode Uhorod - Maovce. Situáciou sa dnes zaoberala aj medzirezortná koordinaná porada na MZV SR. TASR o tom dnes informoval hovorca rezortu diplomacie Peter Stano. "Zástupcovia prísluných rezortov a intitúcií posúdili aktuálnu situáciu a navrhli konkrétne kroky, ktoré budú predloené na najbliie rokovanie vlády," uviedol hovorca. Zámerom MZV je v kontakte s ukrajinskou stranou nájs rieenie, ktoré nepokodí dvojstranné vzahy, nespôsobí ekonomické ani politické kody, ale zárove zaruí plnenie záväzkov vyplývajúcich z lenstva SR v Schengenskej zóne. Jedným z opatrení je poda Stana urýchlené rokovanie zmieanej medzivládnej komisie pre regionálnu spoluprácu. Ukrajinské eleznice v utorok 18. augusta o siedmej hodine ráno náho asu jednostranným rozhodnutím zastavili nákladnú dopravu na spomínanom hraninom priechode. Ako dôvod ukrajinská strana uvádza skener, ktorého prevádzkovateom je Colná správa SR a ktorý údajne ohrozuje zdravie posádok vlakov. Prevádzka nákladnej elezninej dopravy medzi Slovenskom a Ukrajinou bola v stredu (19. augusta) o 18.25 h obnovená. Skener vak stále zostáva vypnutý. Na základe stredajieho rozhodnutia vlády sa problém nákladnej elezninej dopravy medzi Slovenskom a Ukrajinou bude alej riei na medzinárodnej diplomatickej úrovni. Ministerstvo dopravy, pôt a telekomunikácií (MDPT) SR sa toti rozhodlo pri rieení tejto krízovej situácie poiada o pomoc aj Ministerstvo zahraniných vecí (MZV) SR.


Amiben verhetetlen az atomerőmű, és amiben nem

Mennyi árammal látja el az országot a Paksi Atomerőmű most, és mennyivel, amikor már csak a két új blokkja üzemel majd? Hány euróba kerül egy megawattóra áram atommal, gázzal és megújulókkal termelve? Infografika arról, amit a paksi beruházásról tudni érdemes. A Paksi Atomerőmű nagyon kis területen termel nagyon sok áramot. Ezen a téren minden atomerőmű verhetetlen, az árakat nézve viszont már nem annyira. Biztosan szüksége van Magyarországnak egy ekkora beruházásra? A válasz attól függ, hogy mennyi áramot tervezünk fogyasztani a távolabbi jövőben, például 2030 után. Jelenleg a csúcsidőszakban annyit fogyasztunk, amelyhez elég 6400-6500 MW erőművi teljesítmény a rendelkezésre álló valamivel több mint 9000-ből. A kormány 2030-ra a fogyasztás felfutásával számol, amelynek fedezésére összesen 11 000 MW kapacitás kell majd. Ehhez képest valóban nem sok az a 4400 MW teljesítmény sem, amely majd akkor áll elő, amikor Paks I. és II. hét éven át párhuzamosan működik: Azonban nincs garancia rá, hogy az áramigényünk ilyen ütemben nő, ehhez többek között az kellene, hogy sorra nyíljanak az áramfaló nagyüzemek Magyarországon, például egy alumíniumkohó. A kormány energiastratégiája nem számol azzal, hogy a következő tizenöt-húsz évben sokat javíthatunk fogyasztásunk hatékonyságán, arról nem is beszélve, hogy akár takarékoskodhatnánk is az árammal. Két alternatív energia-forgatókönyv szerzői éppen ebből indulnak ki. A Greenpeace szakértői úgykalkulálnak, hogy a jobb hatékonyság miatt 2030-tól 5330 MW áramra lesz szükségünk évente. Az ELTE környezetföldrajzi tanszékének munkacsoportja ezen túl úgy számol, hogy tudatos spórolással, életmód-változtatássalmindössze3710 MW/év lesz az igényünk. (Ezt azt jelenti, hogy a jelenlegihez képest 18-43%-kal kevesebb áramot fogyasztanánk.) 11 000, 5330, 3710 – ezt a három számot vetettünk össze a paksi erőmű kapacitásával: A grafikon azt mutatja, hogy fogyasztásbővülés esetén szinte biztosan kell az atomerőmű. Ha viszont a takarékoskodást választjuk, akkor valószínűleg nem, mert a csökkenő igényeinkfedezhetőktöbb kisebb gázerőművel és megújuló energiatermeléssel is. Erre akkor van esély, ha a kedvezően tájolt raktárakra, áruházakra, irodaházakra, lakóépületekre napelemeket szerelünk, sok szélerőművet telepítünk, és a szemétből biogázt, azzal pedig áramot termelünk stb. Kevés helyet igényel, de drágább a szélerőműnél Az atomenergia azért vonzó a döntéshozóknak, mert egy telephelyről látja el a fél országot árammal. A megújuló áramtermelés jóval nagyobb területet (és kevésbé központosított logikájú hálózatot) igényel. Alább az látszik, hány négyzetkilométer kell 1000 MW erőművi kapacitás beépítéséhez Magyarországon: Végül azt néztük meg, hány euróba kerül 1 megawattóra áramot megtermelni különböző erőművekben. A garfikonon piros csík jelzi a jelenlegi árszintet, a kék a 2030-ra várhatót (mozgassa az egeret a grafikon fölé az adatokért): Ezen az ábrán az úgynevezettLevelised Cost of Energy(LCOE) mutatót használtuk. A mérőszám azt mutatja meg, hogy az erőmű teljes élettartamát tekintve mennyibe kerül egy MWh előállítása. A LCOE-be beszámítanak minden építési, fenntartási-üzemeltetési és leszerelési költséget, a beruházáshoz szükséges tőkét és költségeit, az üzemanyag árát, az erőmű kihasználtsági fokát stb. Az adatok forrása