Márki-Zay eltörölné a sikeres magyar rezsicsökkentést, miközben Németországban már áramszünetre és katasztrófára figyelmeztetnek

A Német Biztosítók Szövetsége (GDV) katasztrófától tart, és arra hívja fel a lakosság figyelmét, hogy az ország nincs felkészülve egy tartósabb áramkimaradásra. A tömegközlekedés, az ipar és a kereskedelem leállása miatt pedig káosz alakulhat ki - írja a V4NA nemzetközi hírügynökség. Márki-Zay Péter eközben Gyurcsány Ferenc és a baloldal programját felmondva már többször is kijelentette, hogy megválasztásuk esetén eltörölné a sikeres magyar rezsicsökkentést. 2010 óta a stratégiai ágazatok visszaállamosításával és a rablóprivatizáció megállításával a magyar háztartások helyzete egyre csak javul a felmérések szerint. Továbbá a 2013-ban bevezetett rezsicsökkentési program következtében a magyar kormány egyre csak zöldíteni tudja a megtermelt áram mennyiségét, biztosítani tudja a magyar polgárok számára jövedelemarányosan az egyik legalacsonyabb rezsiköltséget az Európai Unióban. A rezsiprogram eltörlése nemcsak az ország energetikai biztonságát veszélyezteti, hanem drasztikus, mondhatni brutális költségeket róna a magyar háztartásokra nézve. Sajnos Németországban nem vagyunk eléggé felkészülve egy országos áramkimaradás következményeire" – figyelmeztetett a Német Biztosítók Szövetségének (GDV) vezérigazgatója. Jörg Asmussena közösségi oldalán hangsúlyozta, hogy a koronavírus-járvány mellett az energiaválság is komoly fennakadásokat okozhat, akár még az ország működését is veszélybe sodorhatja. A biztosítók számára pedig túl nagy lenne a kár ahhoz, hogy egyedül kezeljék a következményeket. Leider sind wir in Deutschland auf die Folgen eines flächendeckenden#Stromausfall|s nicht ausreichend vorbereitet. Manche Folgen eines Stromausfalls lassen sich mithilfe einer#Versicherungauffangen, aber nicht alle.#Blackouthttps://t.co/jJ92m3FDCM A GDV egy nemrég közzétett közleményében már felhívta a figyelmet az áramellátás összeomlása esetén jelentkező veszélyekre. A szakértők szerint akár egy hosszabb áramszünet is előfordulhat, ami egy természeti katasztrófánál is komolyabb következményekkel járna. Rövid távon egy áramszünet a tömegközlekedést és a kiskereskedelmet is leállíthatja, hosszú távon azonban a közrend egészének összeomlásához vezethet. Az első emberek azért halnak meg, mert már nem tudják ellátni magukat, vagy hiányoznak a létfontosságú gyógyszerek, esetleg az orvosi berendezések már nem működnek. A szemétkupacok felhalmozódnak az utcákon, és vonzzák a patkányokat. A betegségek azért kezdenek terjedni, mert az emberek romlott ételt esznek és szennyezett vizet isznak. Már a fosztogatás és az erőszak sem kizárt" –emlékeztet a Junge Freiheita karlsruhei Technológiaértékelési Intézet figyelmeztetéseire. Egyre több szó esik a német energiaellátás biztonságáról az utóbbi hónapokban, ami nagyrészt az orosz-ukrán konfliktus nyomán kialakult földgázhiány és az atomenergia kiiktatása miatt vált kérdésessé. Korábban egy komplett,59 oldalas dokumentumot készített egy szakértőből álló csoport, amelyben azt részletezik, hogy szükség esetén milyen sorrendben kell leállítani a német ipari létesítményeket. Február 18-án az energiaárak gyors csökkentésére szólította fel a német kormányt az IG Metall szakszervezet igazgatótanácsának elnöke,Jörg Hofmann, jelezve, hogy különben heves bérharcokra és az inflációt tovább erősítő ár-bér spirálra kell számítani az idén. A magyar rezsiköltségek jövedelemarányosan is a legalacsonyabbak között vannak az Európai Unióban A lakossági tarifák évek óta hazánkban a legolcsóbbak -írjaDr.Hortay Olivéra Századvég Gazdaságkutató Zrt. energia- és klímapolitikai üzletágának vezetője közösségi oldalán. Ezt a baloldal azzal kritizálja, hogy a jövedelmi különbségek eltüntetik a magyar árelőnyt, és ezért jövedelemarányosan a hazai rezsiterhek magasnak számítanak. Ez azonban nem igaz - folytatja az energetikai szakértő. A Magyar Energetikai és Közmű-szabályozási Hivatal adatai alapján Magyarország jövedelemarányosan is az egyik legolcsóbb uniós ország. Hazánkat mindössze Luxemburg és Írország előzi meg. A legnehezebb helyzetben azok a román háztartások vannak, akikre vonatkozóan Márki-Zay Péter és a baloldal állandóan azt a hazug propagandát hangoztatva hazudják, hogy lekörözte az ország Magyarországot. Egy román kétkeresős család a jövedelmének ötszörösét fordítja rezsire egy magyarhoz képest a felmérések szerint. Az adatok alapján azonban jól látható, hogy sok országban a románhoz hasonló drasztikus helyzet alakult ki. Sokkoló a háztartások jelenlegi helyzete Bulgáriában, Csehországban, Lettországban és Németországban is. Nem véletlen, hogy az elszabadult rezsiárak és az ész nélküli zöldpolitikák miatt egyre több uniós tagország gyakorlatilag teljes egészében másolja a sikeres rezsicsökkentést, miközben Gyurcsány Ferenc programját megvalósítva Márki-Zay Péter és a baloldal megszüntetné a kormányprogramot. Ezzel a baloldal az Európai Unió engedékeny és átgondolatlan energetikai szabályozásaival összhangban teljesen kiszolgáltatná az ország energetikai biztonságát a tőkespekulánsoknak és a nemzetközi tőke akaratának. Napjainkban a hatósági árak képezik a jogi védelmet, mely megakadályozza ezt. Németországban óriási a baj Novemberben arról is írtunk, hogy Németországban egyre csak nő az energiaszegénység, miközben országunkban 2010 óta ez folyamatosan csökken, és biztonságban vannak a háztartások. Az Eurostat adatai szerint Németországban 10 év alatt 5 százalékról 9 százalékra nőtt az energiaszegénységben élők aránya, addig Magyarországon 11 százalékról 4 százalékra csökkent ez az arány. Így tíz év alatt megfordult a két ország közötti arány, és Németországban megdöbbentő módon duplájára nőtt az energiaszegénység. Csak februárban egy hónap alatt 133%-kal nőtt a gázár Németországban. Az Európai Unióban 2010 és 2020 között az átlagos arány 10 százalékról 8 százalékra mérséklődött. Az adatok tanulsága, hogy a drága lakossági energiaárakra építő szakpolitikának súlyos társadalmi következményei vannak még egy olyan országban is, ahol a keresetek és az életszínvonal magas – mondtaDr. Hortay Olivér, a Századvég Gazdaságkutató Zrt. energia- és klímapolitikai üzletágának vezetője. Drasztikus következményekkel járna egy-egy családnak, ha a Gyurcsány-Márki-Zay-féle rezsipolitika megvalósulna Korábban a Századvégkutatására hivatkozva beszámoltunk arról, hogy Magyarországon a lakossági rezsidíjak hatóságilag rögzítettek, így – más európai országokkal szemben – a jelenlegi energiaválság okozta áremelkedés nem befolyásolja a hazai háztartások földgáz- és villamosenergia-tarifáit: azok továbbra is a legalacsonyabbak az Európai Unióban. Márki-Zay Péter– a korábbi baloldali kormányokhoz hasonlóan – megszüntetné a rezsicsökkentést, és a hatósági tarifák helyett piaci árakat vezetne be. Az intézkedés magyar családok százezreit érintené drasztikusan, de kimondottan az alacsonyabb jövedelmű háztartások járnának pórul. Gyakorlatilag a baloldal visszatérne a 2010 előtti politikákhoz, amikor is eladták a stratégiai ágazatokat és a magyar háztartások a külföldi cégek kénye-kedvének voltak kiszolgáltatva. Az emelkedő energiaárak következményeképpen a piaci árszabás bevezetése a hatályos tarifákat októberben az áram esetében 2,6-szorosára, a földgáz esetében 3,2-szeresére növelte volna, ami egy mindkét terméket fogyasztó átlagos háztartásnak közel 44 ezer forintos többletköltséget jelentene. A két termékre költött összeg aránya a háztartások összesített havi kiadásából 9 százalékról 26 százalékra növekedett volna. Az alábbi két ábra a háztartások éves jövedelme alapján tíz egyenlő létszámú kategóriára osztva mutatja be a piaci árak bevezetésével járó áremelkedés hatását a földgázszolgáltatásokkal kapcsolatos és villamosenergia-kiadásokra. Az első csoport jelöli a legalacsonyabb, a tizedik pedig a legmagasabb jövedelmű decilist: az egy főre jutó átlagos havi nettó jövedelem az első decilisbe tartozó háztartásokban 41 205 Ft, a tizedikben pedig 314 168 Ft volt. Az ábra alapján látható, hogy téves az a kritika, ami szerint a rezsicsökkentés a legtehetősebbeket védi, míg a legszegényebbeken nem segít. A fentiek alapján elmondható, hogy a magyar rezsicsökkentési program, az atomenergia és az energiaágazatok fejlesztése és államosítása és a hatósági árak maximálása jelentős védőhálót jelent a magyar háztartások számára, amit Márki-Zay Péter a főnöke, Gyurcsány Ferenc programját megvalósítva egy tollvonással megszüntetne.


Lázár János egyelőre nem lesz miniszterelnök

A kormány nemzetközileg is büszke Áder János köztársasági elnöki munkájára, utódlásának kérdéséről ezért sem tárgyaltak - mondta az Origo kérdésére Lázár János. A Miniszterelnökséget vezető miniszter szerint Orbán Viktor a saját ambícióiról beszélt, amikor azt mondta, hogy kormányfőként folytatná a munkát, ő maga pedig - másokhoz hasonlóan - távol van a miniszterelnöki pozíciótól. Lázár János saját kormányzati pozíciójáról azt mondta: a sajtóhírekkel ellentétben Szijjártó Péterre és Rogán Antalra is szövetségeseiként tekint a kormányzati munkában. Úgy érzi, a kormány és a frakció között minden korábbinál tökéletesebb összhang van, így nem tart attól, hogy a tárcák teljesítményének értékelése után ne folytathatná a munkáját. A miniszter azt is mondta: ha a kormányfő úgy dönt, hogy változásra van szükség akkor azt tudomásul veszi, ha esetleg fel kell állnia a posztjáról, akkor is elégedett lehet, hiszen 40 évesen az ország egyik, ha nem a legfontosabb minisztériumát vezeti - szerinte sikeresen. Tarlós és a gulyásleves A 10. Kormányinfón az Origo kérdésére azt mondta Lázár János, hogy a kormány egyeztetett a fővárossal a 3-as metró szerelvényeinek felújításáról és az ahhoz szükséges euró alapú hitel felvételéről. "Leszoktam arról, hogy a főpolgármester terveit kommentáljam, egy gulyásleves mellett beszéltünk erről. A Fővárosi Közgyűlés szuverén döntése a hitelfelvétel. A pénzügyi szakemberek dolga kiválasztani, hogy mi az, ami finanszírozható és fenntartható." Csalódott az ellenzékben Lázár János a költségvetés vitája kapcsán csalódott, mert szerinte az ellenzék nem készült fel a vitára és alig érkezett érdemi javaslat vagy hozzászólás a részükről a nyári szünet előtt elfogadni tervezett büdzséhez. A miniszter megismételte, jövőre több munkahely és kevesebb adófizetési kötelezettség lesz. A kormány célja, hogy 2020-ra 5 millió munkavállaló fizessen adót és járulékot a mostani 4 millió 180 ezerrel szemben, vagyis 800 ezer új munkahelyre van szükség. A 2016-os költségvetésben 330 milliárd forintos többletbevétellel kalkulálnak. Többet ér a minimálbér A kormány továbbra is a munkavállalókat és a családokat támogatja és nem tettek le arról, hogy 10% alá csökkenjen az szja. Lázár János azt mondta, az utóbbi négy évben 5,5%-kal nőtt a minimálbér reálértéke, míg az azt megelőző nyolc évben csupán 1%-ot. A szegénység elleni küzdelemben a munkával boldogulást támogatják. Nem elegendőek azonban a munkahelyek, jól fizető munkahelyekre van szükség. Még fontosabb a rezsicsökkentés A rezsicsökkentést nevezte Lázár János az elmúlt 25 év legnagyobb lépésnek a szegénység felszámolásában. A Nemzeti Közműszolgáltató révén a lakossági árakban mindenképp tovább akarják vinni a rezsicsökkentést. Továbbfejlődő közfoglalkoztatás 2013-14-ben 370 ezer ember fordult meg a közfoglalkoztatás rendszerében, aminek magas a társadalmi támogatottsága, annak ellenére, hogy az EU megkérdőjelezi a szükségességét. A kormány a piaci foglalkoztatás irányába lépne tovább azzal, hogy idénymunkát ajánlanak a közfoglalkoztatottaknak. 120 napra felfüggesztheti a közfoglalkoztatotti státuszát az, aki mezőgazdasági, építőipari idénymunkát vállal, utána pedig visszatérhet a rendszerbe. A járási hivatalok feladata lesz, hogy megkeressék az idénymunkát adó cégeket, összegyűjtsék az igényeket, és kiközvetítsék a dolgozókat. Aki viszont nem fogadja el a munkát, elveszíti a közfoglalkoztatási jogviszonyát. 5-10 ezer ember életét lehetne megmenteni 2006-ban 131 ezren haltak meg, 2014-ben pedig 126 ezren. Lázár János szerint ez a javuló adat, illetve a gyermekvállalási hajlandóság két éve tartó növekedése optimuzmusra ad okot, ugyanakkor egy anyagi ráfordítást alig jelentő, de jobb egészségügyi szervezéssel évente 5-10 ezer ember életét lehetne megmenteni. A miniszter a szűrővizsgálatok fontosságára hívta fel a figyelmet. Szerinte csak azzal, ha a 7 ezer háziorvos évente egyszer egy rutinvizsgálatot végezne valamennyi páciensén, 1000-2000 ember életét lehetne megmenteni a betegségek korai stádiumban történő kezelésével. Kvótákat nem támogat a kormány A bevándorlási kvótarendszer bármilyen formájában elfogadhatatlan a kormánynak. Magyarország azt fogja javasolni Brüsszelben, hogy egy olyan megoldást támogassanak, amivel a szociális bevándorlókat még a közösség határain kívül megállítják és kiszűrik a valódi menekülteket a jobb életre vágyó bevándorlók közül. Magyarország semmilyen menekültügyi egyezményt nem kíván felrúgni - mondta Lázár János. Paks - tiszta Finnország A paksi bővítés kapcsán a magyar kormány bejelentette az Európai Bizottságnak, hogy a beruházás nem tartalmaz tiltott állami támogatást. Olyan példaértékű projektet akarnak, mint az épülő finn atomerőműnél. Lázár János szerint Magyarországon azért van olcsó áram, mert működik Paks, ráadásul rengeteg embernek ad munkát, Fejér, Tolna és Bács-Kiskun megye sorsát pedig alapvetően érinti a beruházás. Szolnokra vezet a kormányfő következő útja A jövő héten Szolnokra látogat majd Orbán Viktor, ahol az M4-esről is tárgyalnak majd, ami a következő kormányülésen is téma lesz. Az Abony-Fegyvernek közti szakasz szerződéseit felmondták, innét 22 milliárdot várnak vissza a három fővállakozótól. Minden alvállalkozót kifizetnek, majd ezután mérlegelik a befejezés lehetőségeit. Annyi biztos, hogy négysávos utat akarnak Szolnokhoz. Egyszerűsített műszaki tartalommal, de javasolni fogja a kormány, hogy fejeződjön be a korábban megkezdett éptkezés. Gyurcsány, az Altus és a guruló eurók Lázár János jövő kedden Brüsszelbe megy, hogy elmondja, az Altus Zrt-nek adott uniós megbízással közvetve a Demokratikus Koalíciót támogatná Brüsszel, mert noha Gyurcsány Ferenc közvetlenül nem vesz részt a cég irányításában, jövedelme onnét származik, amiből saját pártját támogatja. Ha ezen a szerződésen keresztül pénz jut az Altus Zrt-hez, azt tiltott pártfinanszírozásként értékeli a magyar kormány. Lázár János szerint parlamenti hatáskörbe tartozik, hogy erre válaszlépésként felfüggesztik-e a DK állami támogatását. Tényleges lehet-e az életfogytiglan? Egy többszörösen - köztük gyilkosság miatt - tényleges életfogytiglanra ítélt magyar férfi ügye Strasbourgig, illetve Brüsszelig jutott, az Európai Bizottság pedig - Lázár János szavai szerint - támadást indított a tényleges életfogytiglani börtönbüntetés magyarországi rendszere ellen. Magyarország azt a kompromisszumot javasolta, hogy bizonyos idő elteltével megengednék, hogy a tényleges életfogytiglant töltő elítéltek kegyelmi kérvényt nyújthassanak be, de úgy tűnik, ez az enyhítés sem felel meg az uniós elvárásoknak, holott Lázár szerint több európai országban is működik ilyen gyakorlat, amit nem kifogásol Brüsszel. A miniszter azt mondta, a magyar közbiztonságra érdemi veszélyt jelent ez a baloldali támadás. Tiborcz István cégei 88 energetikai korszerűsítési pályázat volt, amiből Tiborcz István érdekeltsége tucatnyit nyert meg, ezt pedig nem tartja túlzónak Lázár János. A miniszter maga is csodálkozott volna, ha nem az Elios Zrt. nyeri meg azokat a pályázatokat, ahol egyedüliként indult. Mindenki férjen hozzá a pályázati lehetőséghez, a törvényeket pedig be kell tartani - mondta Lázár. Gömörinek mennie kell A Magyar Paralimpiai Bizottság vezetése körül kialakult botrány kapcsány egy hete még azt mondta Lázár János, hogy Gömöri Zsoltnak illene távoznia a szervezet éléről, most már keményebben fogalmazott, szerinte az elnök viselkedése többet árt, mint amennyit használ és le kellene mondania. A 10. Kormányinfót percről percre követő beszámolónkatITTolvashatja el.


Překročení jaderného prahu. KLDR už umí atomovou hlavici, nový test byl silný a dokonalý

Zemětřesení, které následovalo, mělo sílu 5,3 stupně Richterovy škály. Jde o pátý a dosud nejsilnější severokorejský atomový test. A zřejmě nejúspěšnější. "Dosáhli přesně toho pokroku, kterého všichni chtěli, aby nedosáhli. Jak v jaderném programu, tak ve vývoji balistických raket," cituje list Washington Post Euana Grahama, bývalého britského diplomata v Pchjongjangu. Analýza–Jižní Koreaneustále zdokonaluje mobilní telefony, severní jaderné bomby. Páteční test byl zatím nejsilnější a zřejmě také nejvydařenější. Výbuch způsobil zemětřesení o síle 5,3 stupně Richterovy škály. Ze všech pěti dosavadních největší. Pro srovnání: Po prvním nukleárním pokusu před deseti lety dosáhly otřesy síly kolem čtyř stupňů. Co je však důležitější: za deset let od prvního testu urazil severokorejský režim dalekou cestu ve zvládnutí technologie. Exploze v roce 2006 podle tehdejšího mínění expertů selhala. V pátek takSeverní Koreapřekročila práh, protože už zřejmě je schopná sestrojit i jadernou hlavici a umístit ji na balistickou raketu. Předchozíatomové pokusytomu nenasvědčovaly. Tento už ano. "Dosáhli přesně toho pokroku, kterého všichni chtěli, aby nedosáhli. Jak v jaderném programu, tak ve vývoji balistických raket," cituje list Washington Post Euana Grahama, bývalého britského diplomata v Pchjongjangu. Pchjongjang pokročil v jaderném programu, přestože se ho okolní svět pokoušel přesvědčit o demontáži svých zařízení jak vyjednáváním, tak tvrdými sankcemi. Reaktor v Jongbjonu dokonce začali Severokorejci rozebírat, ale stále ještě je funkční. "Byly už uvaleny sankce na všechno, na co je uvalit lze, takže politika vůči Severní Koreji je zablokovaná. Možnosti Spojených států, Jižní Koreje a Japonska vyvinout tlak na Severní Koreu jsou vyčerpány, uvedl pro agenturu Reuters profesor univerzity v Tokiu a specialista na Severní Koreu Tadaši Kimija. Severokorejský režim je primárně motivován strachem o své přežití. Převládá paranoia, že pokud nebude mít dostatečný odstrašující prostředek, okolí ho zničí. Jaderné zbraně mají být pojistkou, že se nikdo nepokusí na Severní Koreu zaútočit nebo ji hospodářsky úplně srazit na kolena. Kim Čong-un sděluje atomovým testem světu: Jsme důležití, musíte s námi jednat, a ne nám diktovat. Před šesti lety se svět smál, když na vojenské přehlídce v Pchjongjangu vojáci vezli na transportérech makety raket dlouhého doletu. Amatérsky sestavené, pouhým okem bylo vidět, že nejde o skutečné zbraně. Po pátečním ránu už ale smích není namístě. "Už mají zkušenosti, nelze je již považovat v atomové technologii za zaostalý stát. Není to příliš šťastný den," říká Jeffrey Lewis z Middleburského Institutu mezinárodních studií.


Nagykoalíció ágyazott meg a paksi üzletnek

Egy 2007-ben titokban indított állami projekt volt az egyik korai előzménye annak az ügyletnek, amelyet Orbán Viktor kötött az oroszokkal a Paksi Atomerőmű bővítéséről. A szocialisták később a Fideszre támaszkodva készítették elő a beruházást, és ugyan ők nemzetközi pályázatot írtak volna ki, szerintük is világos volt, hogy az oroszoknak van a legnagyobb esélyük a munka elnyerésére. "A bővítés már a szovjet időkben napirenden volt, és a szovjetek már akkor erősen remélték, hogy az övék lesz a beruházás" - érzékeltette egy energiaügyekkel foglalkozó szocialista politikus, mennyire régi elképzelés volt a Paksi Atomerőmű újabb blokkjainak építése. Az egykori szovjet, majd orosz remények aztán 2014. január 14-én váltak valóra, amikor Orbán Viktor Moszkvában aláírta a megállapodást aPaksi Atomerőmű bővítésérőlVlagyimir Putyin orosz elnökkel. Az oroszok két blokkot építenek Pakson tíz év alatt, és a magyar állam 10 milliárd eurós kölcsönt vesz fel rá tőlük harminc évre. Ez a megállapodás csak látszólag történt hirtelen: az előző parlamenti ciklusban ezzel a területtel foglalkozó, az Origo által megkérdezett szocialista és fideszes politikusok (akik mindannyian név nélkül nyilatkoztak) szerint lényegében már 2007-ben eldőlt, hogy Magyarországon atomerőművet kell építeni, és a helyszín nem lehet más, mint Paks. Egy szocialista politikus szerint főleg az akkor kormánypárti SZDSZ-esek kezdeményezésére más helyszínt is megvizsgáltak, de ezt a Magyarország közepén lévő Duna-parti települést találták a legideálisabb terepnek. "A helyszín kiválasztása persze nemcsak a környezetvédelemről szólt. Mindenki tudta, hogy ha Paks, akkor nem kérdés, hogy oroszokkal kell együttműködni" - elevenítette fel az akkori előkészületeket egy szocialista politikus. Az 1983-ban beindított paksi erőmű ugyanis orosz technológiával működik, és a politikus szerint műszakilag ugyan lehetséges más típusú blokkot építeni Paksra, de a sokszorosára emelné a költségeket és a szakemberállományt, ha a most működő mellé egy teljesen más technológiát telepítenének. MSZP-s akciók a paksi bővítésért A megkérdezett politikusok azért teszik 2007-re a paksi bővítés előkészítésének megkezdését, mert a Magyar Villamos Művek (MVM) ekkor kezdett el dolgozni a beruházást megalapozó tanulmányán. Ez volt az úgynevezett Teller-projekt, amelynek során egy munkacsoport a megvalósítás lehetőségét vizsgálta. A projekt elindítását sem az MVM, sem a kormány nem verte akkor nagydobra, ugyanis az 1996-os atomtörvény szerint parlamenti felhatalmazás kellett volna már ahhoz is, hogy előkészítsék a paksi bővítést. Ezt később úgy magyarázta a kormány, hogy tulajdonképpen az erről szóló későbbi parlamenti döntést készítette elő a projekt. (Erről és a paksi bővítés előkészítéséről bővebbenebben a cikkünkben olvashat.) A projekt elindításának körülményei egy érdekes politikai csatára is rávilágítottak. Az előkészítő munkát 2007-ben Veres János, az állami vagyonért felelős pénzügyminiszter kezdeményezte, de Veresék a Teller-projektről csak jóval később, 2008 tavaszán tájékoztatták az energetikáért felelős gazdasági minisztériumot. Egy akkori ügyekre rálátó szocialista képviselő szerint az MSZP-s energiaügyi politikusoknak (a cikkhez meginterjúvoltak szerint ebbe a körbe tartozik Podolák György, Puch László és Veres János is) akkoriban több vitája volt a kérdésben a koalíciós partnerrel, és attól tartottak, hogy az SZDSZ-es Kóka János által vezetett Gazdasági és Közlekedési Minisztérium "megpróbálja gáncsolni a paksi bővítést". Így aztán nem tájékoztatták Kókáékat az előkészületekről. A Kóka által vezetett gazdasági minisztérium ugyanis eközben már javában dolgozott az új energiapolitikai koncepción, amelyben a paksi bővítés az akkori szocialisták szerint "nem kellő hangsúllyal szerepelt". A végül 2008 elején benyújtott koncepciót az MSZP-frakció szét is bombázta egy módosító indítvánnyal. A Podolák György, Józsa István, Magda Sándor, Szanyi Tibor, Tóbiás József, Kárpáti Tibor, Orosz Sándor és Mesterházy Attila MSZP-s képviselők által jegyzettmódosítópéldául betette a javaslatba, hogy a koncepció "a nukleáris energia hasznosítása területén bátrabb lépések megtételére ösztönzi a kormányt". Munkában a Podolák-Fónagy tengely Az tehát ekkor eldőlt, hogy az atomenergiára fektet súlyt a kormány a következő évtizedekben. A következő lépés a paksi bővítés előremozdításáért az a 2009-es parlamenti határozat volt, amelynek különlegessége, hogy szinte teljes kormánypárti és ellenzéki egyetértés fogadta. A 2009. március 9-én benyújtott javaslat egy mondatból áll: "az Országgyűlés előzetes, elvi hozzájárulást ad a paksi atomerőmű telephelyén új blokk(ok) létesítését előkészítő tevékenység megkezdéséhez". Vagyis az Orbán-kormány által most is többször emlegetett határozatban a parlament csupán két dolgot rögzített: elő lehet készíteni egy új nukleáris blokk építését, és ennek Pakson kell megépülnie. MSZP-sek most azt mondták, készült egy bővebb változat is, amely több oldalon keresztül taglalta volna a finanszírozás mikéntjét vagy a reaktorok lehetséges méretét, de a szocialista képviselők nyomására végül ezt az egy mondatot nyújtotta be a kormány. Egy akkori szocialista szerint több országgal, több partnerrel is tárgyalni akartak a beruházásról, és "fölösleges lett volna megkötni a kormány kezét azzal, hogy a parlamenti határozatban konkrétumok is szerepelnek". A finanszírozási konstrukciót pedig a leendő partnerrel közösen akarták kidolgozni, abban sem akartak parlamenti megkötéseket. A paksi bővítés MSZP-s előkészítését nagyban segítette, hogy a Gyurcsány-kormányt amúgy mindenben támadó Fidesz ebben szövetséges volt. A megkérdezett, energiaügyekkel foglalkozó képviselők ezt az egyetértést annak tulajdonítják, hogy a háttérben a kormánypártiak és az ellenzékiek - politikusok és szakértőik egyaránt - folyamatosan egyeztettek egymással, többen ezt egyszerűen "Podolák-Fónagy tengelynek" nevezték. (Az MSZP-s Podolák György akkoriban a gazdasági bizottság elnöke volt, és most is az MSZP energetikai tagozatának elnöke, Fónagy János pedig a Fidesz szakpolitikusa, jelenleg a Nemzeti Fejlesztési Minisztérium államtitkára.) Fónagy akkorígy magyaráztaa Fidesz támogatását: "Ha ezzel szemben ellenszél támadna, az ne egy új polgári kormányra fújjon". Több képviselő szerint ugyanakkor nemcsak a paksi bővítésre korlátozódott a szövetség. Kettőjük együttműködésének köszönhetően fogadta el az MSZP és a Fidesz közösen a paksi bővítésen kívül például alex Molt, illetve azt a 2009-es energetikai törvénycsomagot, amelyet közösen is nyújtottak be a parlamentnek. Ezzel a teljes kormányzati energiapolitikát az alapokig átszabták, hogy megakadályozzák az MVM szétdarabolását. 2010 óta ez a MSZP-s és fideszes együttműködés több forrás szerint is jócskán meggyengült. Több szocialista ezzel magyarázta, hogy azóta megszűnt a két oldal között az "energiaügyi szimbiózis", és 2011-ben például az MSZP már nem is támogatta a Fidesz energiastratégiáját, pedig az a 2008-as szocialista dokumentumot vette alapul. Ekkor már az MSZP a paksi bővítést is elutasította, hivatalosan a 2011 márciusi fukusimai baleset miatt, ám Józsa István frakcióvezető-helyettes azt is az elutasítás okai között említette akkor, hogy "a Fidesz kormányra kerülése után megszűnt az ellenzék tájékoztatása". Lelkük mélyén tudták Több szocialista képviselő szerint a paksi bővítésről az Orbán-kormány mostani eljárásával ellentétben nemzetközi pályázatot terveztek. A szocialisták ugyanakkor nem tagadták, hogy ezen a pályázaton az oroszok a körülmények miatt nagy helyzeti előnnyel indultak volna. (Erre a WikiLeaks által kiszivárogtatott amerikai nagykövetitáviratok is utaltak.) "Amikor kiderült úgy 2008 körül, hogy az oroszoknak van az 1000, illetve 1200 megawattos blokktípusa, ami nekünk a legmegfelelőbb, lelke mélyén mindenki tisztában volt azzal, hogy ez kell" - mondta egy szocialista képviselő. Egy másik azt említette az orosz előnyeként, hogy "az atomenergiával foglalkozó magyar szakemberek 80 százaléka Szovjetunióban vagy Oroszországban végzett, azt ismeri, onnan vannak kapcsolatai". A harmadik érv az oroszok mellett pedig az volt, hogy miután eldőlt, hogy Pakson építenek új blokkot, drágább lenne nem orosz technológiával dolgozni. Egy negyedik érv is szólt az oroszok mellett. Bár az amerikaiakat, a franciákat és a japánokat is érdekelte a beruházás, és érdeklődtek is a megfelelő minisztériumi tisztségviselőknél, az oroszok voltak az egyetlenek, akik a legmagasabb szinten is folyamatosan napirenden tartották a paksi bővítést. Gyurcsány Ferenc és Vlagyimir Putyin találkozóin rendre visszatérő téma volt a Malév helyzete mellett a paksi bővítés – mondta egy, a találkozók részleteit ismerő forrás. Szerinte ez mindig udvarias érdeklődés formájában hangzott el, és nem volt semmiféle követelőzés vagy gyötrés, amelyrőlSólyom László volt államfő beszélt korábban. Lekanyarodtak a kitaposott útról Gyurcsány állítólag csak arra tett ígéretet, hogy felveszik a kapcsolatot az orosz energetikai cégekkel, és a pályázatra az oroszok is meghívást kapnak. Ezt az ígéretet azonban az amerikaiak, a franciák és a japánok is megkapták. A tárgyalások meg is kezdődtek, és a 2010-es kormányváltás után is folytatódtak. Legalábbis ez derül ki Fellegi Tamás nemzeti fejlesztési miniszter egy 2011 júniusi nyilatkozatából. Fellegiazt válaszoltaegy írásbeli kérdésre, hogy már tavaly szakmai konzultációkat tartottak a szóba jöhető francia, orosz, amerikai és dél-koreai gyártó cégekkel, amelyek bemutatták saját blokkjaikat. Fellegi találkozott is az orosz Roszatom vezérigazgatójával, helyettes államtitkára pedig a francia Areva elnökhelyettesével tárgyalt. Fellegi azonban arról nem beszélt, és nem is tett ígéretet, hogy kiírnak pályázatot a bővítésről. Mint kiderült, pályázat nem lett, Orbán Viktor január 14-én e nélkül írta alá Vlagyimir Putyinnal a szerződést, amelynek részletei egyelőre nem ismertek. Kövessen minketFacebookonis!


Rosja - odpady radioaktywne w Bałtyku

Radziecka, a później rosyjska armia w latach 90. zatapiała w Bałtyku odpady radioaktywne i broń chemiczną. Według szwedzkiej telewizji publicznej, która ujawniła sprawę, materiały pochodziły z bazy marynarki wojennej na Łotwie i trafiały do morza w obrębie szwedzkiej strefy ekonomicznej w okolicach Gotlandii. Według dziennikarzy, rząd w Sztokholmie mógł wiedzieć o procederze, ale w żaden sposób na niego nie zareagował. Obecny gabinet zażądał od ówczesnych polityków wyjaśnień w tej sprawie.Według dokumentów, do których dotarła szwedzka telewizja, Rosjanie transportowali i porzucali niebezpieczne materiałypod osłoną nocy. Wśród nich były zbiorniki z gazem nerwowym i nieznanego rodzaju odpadami nuklearnymi.


Nem zavarja a sugárzás a lubickoló robotot

Nagy sikernek örvend Stinger, az úszórobot. A gépet atomerőművek karbantartásához tervezték, és olyan helyekre is elér, amelyek egy ember számára életveszélyesek lennének. Egy atomerőműben sok olyan dolog romolhat el, amely emberi személyzet számára hozzáférhetetlen, vagy akár életveszélyes. Amennyiben például a reaktormedencében találnak hibát a szakértők, csak egy robot tudja kisegíteni őket. Pontosan ilyen feladatokra tervezték a Stinger nevű úszórobotot a General Electric mérnökei. Atávirányítású gépforgatható motorokkal evickél a vízben, és akár három hétig is kibírja a reaktormedencében. Beépített kamerái folyamatosan monitorozzák a medence állapotát, hidrolézere pedig segít megtisztítani a szennyeződött felületeket. A robot az eddigi beszámolók szerint nem csak a sugárkockázatot csökkenti, de a karbantartási időt is, hisz a korábbi eljárások esetében tovább állva kellett tartani a reaktort.


V Dukovanech začala neplánovaná odstávka třetího bloku. Musí se zkontrolovat potrubí

V neděli večer začala v Dukovanech mimořádná odstávka bloku číslo tři, potrvá asi 20 dní. Ta navazuje na předchozí neplánovanou odstávku bloku číslo čtyři. Příčinou obou odstávek je kontrola potrubí na sekundární části parogenerátoru. Dukovany-V jaderné elektrárně Dukovanyv neděli skončila po devíti dnech neplánovaná odstávka čtvrtého bloku, začal opět vyrábět elektřinu. V neděli večer pak začala i mimořádná odstávka bloku číslo tři, jež potrvá asi 20 dní. Příčinou obou odstávek je kontrola potrubí na sekundární části parogenerátoru. Řekl to mluvčí Dukovan Jiří Bezděk. "Odstavování (třetího) bloku bylo zahájeno v sedm hodin večer," řekl Bezděk. Čtvrtý blok postupně najíždí na stoprocentní výkon, měl by ho dosáhnout 23. dubna. První turbína čtvrtého bloku začala vyrábět v 10:45. Elektrárna Dukovany má čtyři reaktorové bloky. Výroba elektřiny v Dukovanech je teď poloviční, protože od 9. března je plánovaně odstaven blok číslo dvě, tato odstávka by měla skončit v první polovině května. Mimořádné odstávky v Dukovanech se podle energetiků nedotknou zásobování trhu s elektřinou, firma ČEZ dodávky nahradí z jiných zdrojů. U třetího i čtvrtého bloku dělají energetici preventivní kontroly. "Začali jsme používat novou diagnostickou ultrazvukovou metodu s vyšší citlivostí. Umí zobrazit větší detail, proto jsme se rozhodli provést tyto kontroly mimořádně i na blocích tři, čtyři a potom i na bloku číslo jedna, ale to až při plánované odstávce," řekl Bezděk. Plánovaná odstávka bloku číslo jedna spjatá s výměnou paliva má začít příští měsíc. Elektrárna Dukovany má čtyři reaktorové bloky. S celkovým instalovaným výkonem 2040 megawattů pokrývá pětinu spotřeby elektřiny v ČR. Letos zatím dukovanská elektrárna vyrobila 4,58 milionu megawatthodin elektřiny.


MAEA: sytuacja w Fukushimie jest poważna

Poważna, ale dość stabilna w porównaniu z dniem wczorajszym jest obecnie sytuacja w uszkodzonej przez piątkowe trzęsienie ziemi elektrowni atomowej Fukushima I w Japonii - poinformował dzisiaj wysoki przedstawiciel Międzynarodowej Agencji Energii Atomowej. Agencja podaje również, że japońskim inżynierom udało się doprowadzić zewnętrzny kabel zasilający do budynku reaktora nr 2 w uszkodzonej przez piątkowe trzęsienie ziemi elektrowni atomowej Fukushima I. W tej chwili nie zanosi się na pogorszenie sytuacji, ale wciąż istnieje taka możliwość - zastrzegł Graham Andrew na konferencji prasowej w Wiedniu, zorganizowanej po wylocie do Tokio szefa MAEA Yukii Amano. Sam dyrektor generalny tej oenzetowskiej agencji, rodowity Japończyk, powiedział dziennikarzom w hali odlotów: " - Nie mamy jeszcze ustalonego planu (wizyty), nie mamy wszystkich informacji. Zauważył, że wizyta w Japonii będzie miała symboliczny wymiar z tego względu, że jego kraj przeżywa najgorszy kryzys nuklearny od czasu katastrofy w Hiroszimie i Nagasaki przed 66 laty. - Japonia nie jest osamotniona, wspólnota międzynarodowa stoi u boku Japonii. Otrzymaliśmy wiele propozycji pomocy dla Japonii i chcielibyśmy przekazać tę wiadomość - podkreślił Amano. W Japonii śmigłowce wojskowe zrzuciły dzisiaj tony wody morskiej na przegrzewający się reaktor nr 3 w Fukushimie, następnie sześć wojskowych armatek polewało go wodą pod wysokim ciśnieniem. Ekipy próbowały ochłodzić przegrzany zbiornik ze zużytymi rdzeniami paliwowymi, z którego mogą wydobywać się materiały radioaktywne. Reaktor nr 3 jest jedynym reaktorem, którego paliwo zawiera pluton. Doprowadzono kabel zasilający do budynku nr 2 w Fukushimie Japońskim inżynierom udało się doprowadzić zewnętrzny kabel zasilający do budynku reaktora nr 2 w uszkodzonej przez piątkowe trzęsienie ziemi elektrowni atomowej Fukushima I - poinformowała Międzynarodowa Agencja Energii Atomowej. Inżynierowie "planują ponowne podłączenie prądu do budynku nr 2, kiedy zakończone zostanie polewanie wodą budynku, gdzie mieści się reaktor nr 3" - podała MAEA w komunikacie. Jak sprecyzowano, polewanie wodą budynku nr 3 czasowo wstrzymano o godzinie 20 czasu japońskiego (w południe czasu polskiego). Ekipy próbowały ochłodzić przegrzany zbiornik ze zużytymi prętami paliwowymi, z którego mogą wydobywać się materiały radioaktywne. Reaktor nr 3 jest jedynym reaktorem, którego paliwo zawiera pluton. Agencja Reutera pisze, że dzisiaj próbowano podłączyć mierzący 1 kilometr kabel z głównej sieci w celu ponownego uruchomienia pomp mających za zadanie chłodzenie reaktora nr 2. Jak tłumaczył ekspert Międzynarodowej Agencji Energii Atomowej dr Krzysztof Rzymkowski, podczas trzęsienia ziemi zerwały się wszystkie połączenia prądowe, ale gdy uda się doprowadzić prąd, uruchomione zostaną wszystkie systemy awaryjne. Możliwe będzie też zapewnienie stałego zasilania dla pomp chłodzących reaktory.


Aszad atombombát akar kifejleszteni?

Nyugati titkosszolgálatok szerint Bassár el-Aszad szíriai elnök továbbra is nukleáris fegyver kifejlesztésére törekszik, és egy titkos, föld alatti létesítményben nagyszabású atomprogramot indított – írta a Der Spiegel. A német hírmagazin szombaton megjelent számában felidézte, hogy az izraeli légierő 2007-ben megelőző csapást mért egy szíriai objektumra, amely az izraeli adatok szerint észak-koreai közreműködéssel katonai célok szolgálatára épített atomreaktor volt. Lehet atomreaktor volt A damaszkuszi kormány csupán a szíriai légtér megsértése és egy állítólagos fegyverraktár megsemmisítése miatt tiltakozott, de a rejtélyes sivatagi épületegyüttesről szóló mendemondák egyre szélesebb körben terjedtek, és végül a Nemzetközi Atomenergia-ügynökség (NAÜ) vizsgálatot indított. A bécsi központú szervezet 2011-ben közölt jelentésében megállapította, hogy a lerombolt létesítmény nagy valószínűséggel atomreaktor volt. A szétbombázott területen a rendszeresen készülő műholdfelvételek alapján nem folyik semmilyen tevékenység, de nyugati titkosszolgálatok szerint Aszad nem adta fel a tervet, s valószínűleg már 2009 óta új helyszínen zajlik tovább a szíriai atomprogram, amelynek a mekkai nagymecset területén lévő kút után a Zamzam fedőnevet adták. Gyanús elemek Lehallgatott beszélgetések és műholdfelvételek alapján Homsz közelében, a libanoni határtól két kilométerre egy hegyvidéki területen urándúsító üzemet vagy atomreaktort építhettek, és nyolcezer nukleáris fűtőelemet tárolnak ott. A létesítményt észak-koreai és iráni szakértők segítségével fejlesztik, védelmét a damaszkuszi rezsimmel szövetséges Hezbollah libanoni síita szervezet fegyveresei látják el. A Hezbollah 2013-ban a Homsz körüli harcokban súlyos veszteségek árán védte meg a lázadóktól a föld alatti létesítményt, amelynek egyik gyanús eleme, hogy egy kút révén összeköttetésben áll egy négy kilométer távolságban lévő tóval, ami felesleges, ha fegyverraktárról lenne szó, de létfontosságú egy nukleáris berendezés hűtéséhez. Kellemetlen helyzetek A leggyanúsabbak pedig lehallgatott rádióüzenetek, amelyekben a Hezbollah egy vezető tisztségviselője „atomgyárról” és a létesítmény közelében fekvő Kuszeir településről beszél. A területen magát jól kiismerő férfi rendszeresen tesz jelentést telefonon egy különösen fontos embernek, Ibráhim Oszmánnak, a szíriai atomenergia-bizottság vezetőjének – írta a Der Spiegel. Kiemelték, hogy amennyiben helytálló a nyugati titkosszolgálatok feltételezése, kellemetlen helyzetbe kerülhet a washingtoni vezetés, amely a hivatalos cáfolatok ellenére minden bizonnyal együttműködik a szíriai elnökkel az Iszlám Állam terrorszervezet elleni küzdelemben, Izrael pedig nehéz döntés elé kerül, mert a mélyen a föld alá rejtett létesítmény megsemmisítéséhez bunkertörő fegyvert kellene bevetni, ami felmérhetetlen környezeti kockázatokkal jár.


ČEZ spustí u Dukovan pět větrných elektráren, chtěl víc

Původně se plánovalo s 39 elektrárnami, bude jich pět Dukovany- V roce 2012 spustí společnost ČEZ pět nových větrných elektráren v okolí jaderné elektrárny Dukovany. Je to výrazně méně, než energetická firma plánovala. Původně setotižpočítalo s 21 elektrárnami. Stavět se však bude pouze na pozemcích obce Rešice. Obyvatelé obcí Dukovany a Rouchovany větrníky nechtějí. „Projekt pěti elektráren o výkonu 10 - 15 MW splňuje podmínku ekonomické návratnosti. Snížením počtu větrných elektráren z osmi na pět jsme vyšli vstříc požadavkům okolních obcí a počítáme s dodržením vzdálenosti elektráren zhruba 1 500 metrů od obydlí v sousedních obcích," řekl generální ředitel ČEZ Obnovitelné zdroje Josef Sedlák. Nyní se čeká na zpracování studie o vlivu stavby na životní prostředí, která zohlední hlasitost provozu či vliv na živou přírodu. Posledním krokem je získání stavebního povolení, které je vázáno schválením studie. „Studie zabere většinu námi naplánovaného času. Mezitím si znovu ověříme potenciál námi zvoleného území," uvedl Martin Štejner ze skupiny ČEZ. Projekt se na jižní Moravě může opřít o vynikající podmínky. Dostatek větru a velmi dobré možnosti připojení do sítě. Navíc jde o bezletovou zónu. Lidé jsou ale většinou proti. Rešice, na jejímž katastru budou větrné elektrárny stát, získá pravidelný příspěvek do rozpočtu ve výši 210 000 korun ročně za jednu elektrárnu po dobu 20 let. Příspěvek pak bude po dalších pěti letech navyšován. Ne všude ale ČEZ uspěl. „Místním lidem vadilo narušení rázu krajiny, dopady na přírodu, hluk, zábor půdy a k tomu už jedna stojící elektrárna," sdělil Miloš Kudera, starosta obce Dukovany, jejíž obyvatelé společně s obyvateli obce Rouchovany nesouhlasili s výstavbou dalších větrných elektráren.  Ačkoliv se postaví čtvrtina plánovaného počtu elektráren, ČEZ je i s tímto množstvím spokojen.  „Každý větrník je pro nás dobrý a naši snahu je třeba budovat na pilotních projektech," uvedl Šrejer.  Nejen obyvatele Rouchovan a Dukovan se ČEZ bude snažit přesvědčit výlety do lokalit, kde již stojí elektrárny a ukazovat jim stroje v provozu.  „Nevylučoval bych, kdyby se místní lidé rozhodli dát elektrárnám zelenou,a to za předpokladu, že stavba bude naplánována v katastru, který leží nejdále od obce. V místě za jadernou elektrárnu," dodal Kudera.  V následujících patnácti letech plánuje skupina ČEZinvestovat do rozvoje obnovitelných zdrojů energie celkem 30 miliard korun,z toho zhruba 20 miliard korun bude určeno na výstavbu větrných elektráren. V  roce 2020 má být 13,5 % energie z obnovitelných zdrojů.


Titkos egyiptomi-kínai nukleáris egyezmény

A kínai és az egyiptomi elnök együttműködési megállapodást írt alá az atomenergia békés célú felhasználásáról, miután Egyiptom szeptemberben bejelentette, hogy 20 év szünet után felújítja atomprogramját. Hangsúlyozták, az arab ország nem fog atomfegyvereket gyártani, az Egyesült Államok mégis megsértődhet. Kövesse az Indexet Facebookon is! Kapcsolódók (4) Kína bejelentette, hogy megállapodást írt alá Egyiptommal, ami keretbe foglalta a két ország együttműködését az atomenergia békés célú felhasználására. A kínai állami hírügynökség, a Xinhua beszámolója szerint Hoszni Mubarak egyiptomi elnök és Hu Csin-tao kínai elnök kedden megbeszéléseket folytattak Pekingben, ezután írták alá ez egyezményt, azonban további részleteket nem közöltek. „Egyiptom nem fog atomfegyvereket gyártani” – mondta Hu Venping, a Kínai Tudományos Akadémia szakértője, a kormány vezető tanácsadója. „A lépés nem érinti a nemzetközi közösséget, mert Egyiptom csak békés célokra használja a nukleáris energiát” – nyilatkozta az AFP hírügynökségnek. Egyiptom azt tervezi, hogy a csernobili katasztrófa miatt felfüggesztett atomprogramját felújítja, amiben Oroszország segítségére biztosan számíthat. Az oroszok felajánlották ugyanis szakértelmüket az atomenergia program megtervezésében. Amerika megharagudhat Elemzők szerint Egyiptom lépésén megsértődhet az arab ország szövetségesének számító Egyesült Államok. „Egyiptom tisztában van vele, hogy ezzel felbosszantja Amerikát, de ebben az ügyben nem akarnak az Egyesült Államok befolyásának engedni” – fogalmazott Emad Gad, az Ahram Stratégiai Kutatóközpont elemzője. Egyiptom még szeptemberben jelentette be, hogy fel akarja újítani békés célú atomprogramját. A tervek szerint al-Dabában, a Földközi-tenger partján épülne egy atomerőmű, a beruházás várhatóan 10 év múlva készül el. Az ország elektromos áram felhasználása évente 7 százalékkal növekszik, írja a BBC. Nem ez az első alkalom, hogy Oroszország, Egyiptom és Kína közös nukleáris programot fontolgat, a hatvanas években Egyiptom felkérte Kínát és a Szovjetuniót, hogy támogassák atomprogramját, amit az izraeli fenyegetés miatt tartott szükségesnek. A két ország végül elutasította a kérést. Kövesse az Indexet Facebookon is!


Severná Kórea je ochotná vzda sa programu vývoja jadrových zbraní

Soul 16. novembra (TASR) - Severná Kórea dnes vyhlásila, e je ochotná vzda sa programu vývoja jadrových zbraní, ak USA upustia od, ako Pchjongjang uvádza, ... Soul 16. novembra (TASR) - Severná Kórea dnes vyhlásila, e je ochotná vzda sa programu vývoja jadrových zbraní, ak USA upustia od, ako Pchjongjang uvádza, nepriateskej politiky a odstráni "hrozby voi" tejto komunistickej krajine.SkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamouSkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamou Nejasné poznámky nemenovaného hovorcu ministerstva zahraniných vecí KDR priniesla bez akýchkovek alích podrobností severokórejská tlaová agentúry KCNA. Juhokórejský minister zahraniných vecí Jun Jung-kwan v stredu informoval, e druhé kolo multilaterálnych rozhovorov o zastavení severokórejského jadrového programu sa uskutoní pravdepodobne ete pred koncom tohto roka. Severná Kórea minulý mesiac v princípe súhlasila s pokraovaním rokovaní s USA, ínou, Junou Kóreou, Japonskom a Ruskom. Prvé kolo sa v ínskej metropole v auguste skonilo bez prelomu v kríze okolo nukleárneho zbrojného programu KDR.


Sarkozy nezasahoval do predaja zbraní Líbyi

Parí 4. augusta (TASR) - Dohoda o predaji európskych zbraní Líbyi nie je nijako spätá s prepustením zahraniných zdravotníkov, ktorí boli uväznení za ... Parí 4. augusta (TASR) - Dohoda o predaji európskych zbraní Líbyi nie je nijako spätá s prepustením zahraniných zdravotníkov, ktorí boli uväznení za infikovanie detí vírusom HIV. Oznámili dnes zdroje z Francúzska a Líbye, vrátane Saífa al-Isláma, syna Muammara Kaddáfího.SkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamouSkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamou Francúzsky prezident Nicolas Sarkozy nezohral tento týde aktívnu úlohu v dohode o predaji zbraní Líbyi, informoval francúzsky prezidentský palác. "Komerné rokovania medzi zbrojárskou firmou MBDA a líbyjskými úradmi u prebiehali dlhie obdobie. My sme sa ich nepokúali ani urýchli, ani sme do nich nezasahovali," povedal pre denník Le Figaro generálny sekretár francúzskeho prezidentského paláca Claude Guéant. Guéant vak povedal, e návteva prezidenta mohla vytvori "vhodnú pôdu" na ukonenie rozhovorov o predaji zbraní. Zdravotníci boli prepustení minulý mesiac niekoko hodín pred návtevou francúzskeho prezidenta v Tripolise. Syn líbyjského vodcu Muammara Kaddáfího sa vyjadril, e zmluva o predaji protitankových rakiet a rádiových systémov Líbyi nebola spojená s prepustením iestich zdravotníkov. "Zmluva o predaji zbraní, ktorú Líbya podpísala... nebola výmenou za prepustenie zdravotníkov," uviedol Saíf al-Islám. "Ilo o náhodnú asovú zhodu (týchto udalostí). Prepustenie bolo humanitárnou záleitosou, ktorá nemôe by predmetom výmeny," dodal syn líbyjského vodcu. Predstavitelia Európskeho leteckého a zbrojárskeho koncernu (EADS), ktorého súasou je aj MBDA, tie popreli, e by francúzsky prezident zasahoval do ich dohody s Líbyou. "Za posledných 18 mesiacov nedolo k iadnej priamej intervencii zo strany Elyzejského paláca," povedal pre francúzske rádio Europe 1 riadite marketingu a stratégie firmy EADS Marwan Lahoud. Vo Francúzsku opoziní socialisti vyzvali na vytvorenie parlamentnej komisie, ktorá by zistila, i predaj súvisí s prepustením sestriiek. "Francúzsky prezident proti tomu ni nemá, tak ako my nemáme o skrýva," dodal Guéant. Dohoda bude prvou obchodnou výmenou zbraní medzi západnou krajinou a Líbyou po ukonení embarga na predaj zbraní Líbyi z roku 2004. Dohoda zatia nebola oficiálne podpísaná. EADS nechcel komentova hodnotu celej zmluvy, ale zdroj z Líbye uviedol, e ide o celkovú sumu 296 miliónov eur (9,9 miliárd Sk). Líbya a Francúzsko poas návtevy Sarkozyho tie podpísali dohodu o spolonom projekte v oblasti nukleárnej energie. 1 kol jam


Észak-Korea: kész az erőteljes katonai válaszra az USA

Phenjan erőteljes katonai válaszra számíthat, ha az Egyesült Államok vagy szövetségesei területét észak-koreai támadás éri - szögezte le James Mattis amerikai védelmi miniszter kedden, az eddigi legnagyobb erejű észak-koreai kísérleti atomrobbantás után. James Mattis a Fehér Ház előtt tett rövid nyilatkozatot, amelyben leszögezte, hogy az Egyesült Államok nem keresi „Észak-Korea megsemmisítésének lehetőségét”, de a konkrét fenyegetéseket megtorolja. A védelmi miniszter hangsúlyozta, hogy az Egyesült Államok számára „többféle katonai megoldás” kínálkozik, s Donald Trump elnök valamennyiről részletes tájékoztatást kért. Mattis leszögezte: az Egyesült Államoknak megvan a katonai képessége arra, hogy megvédje mind önmagát, mind szövetségeseit, Japánt és Dél-Koreát. Elkötelezettségünk szövetségeseink iránt kőbe vésett” - tette hozzá, és a lehetséges katonai választ „hatékonynak” és „elsöprőnek”nevezte. Donald Trump amerikai elnök korábbanazt mondta,hogy az Egyesült Államok számára rendkívül ellenséges és veszélyes volt az észak-koreai robbantás, és, hogy „a megbékítés politikája Phenjannal szemben nem működik.” Az elnök a Harvey hurrikán áldozataiért vasárnapra meghirdetett imanapon és istentiszteleten vett részt, és amikor kilépett a templomból, újságírók faggatták az észak-koreai válságról, ekkor pedig nem zárta ki a katonai csapás lehetőségét.


Elmarad májusban a jokohamai triatlon-vb-futam

Nem rendezik meg májusban a triatlon világbajnoki sorozat jokohamai versenyét a Japánban kialakult helyzet miatt. A nemzetközi szövetség (ITU) keddi tájékoztatása szerint - a márciusi földrengés és szökőár által - a fukusimai atomerőműben keletkezett súlyos sérülések miatt komoly sugárzástól lehet tartani az országban, ezért döntöttek úgy, hogy nem rendezik meg május 14-én a legrangosabb sorozat jokohamai viadalát. "Senki biztonságát és egészségét nem kockáztathatjuk" - nyilatkozta Marisol Casado, az ITU elnöke. "Figyeltük a Japánból érkező híreket, s amikor a múlt héten a kormány a nukleáris eseményeket rangsoroló skálán a legmagasabb fokozatúra emelte a fukusimai erőműben bekövetkezett baleset minősítését, egyértelművé vált, hogy túl kockázatos lenne a májusi viadal. Ugyanakkor tárgyalásokat folytatunk arról, hogy későbbi időpontra halasszuk a futamot." A vb-sorozat hét versenyből áll, s Fukusimától 300 km-re délre fekvő Jokohamában került volna sor a másodikra.


To myslí váne?! Izraelský minister vidí rieenie v zhodení atómovej bomby: Rýchla reakcia premiéra

Jeden z lenov izraelskej vlády pripustil, e zhodenie atómovej bomby na pásmo Gazy v prebiehajúcom konflikte medzi Izraelom a palestínskym hnutím Hamas je jednou z moností. Izraelský premiér Benjamin Netanjahu toto vyjadrenie v nedeu kritizoval. TASR prevzala správu z agentúry AP a AFP. Izraelský minister pre záleitosti Jeruzalema a kultúrne dedistvo Amichaj Elijahu, len krajne pravicovej strany idovská sila (Ocma Jehudit), v rozhovore pre rozhlasovú stanicu Kol BaRama povedal, e nie je úplne spokojný s rozsahom izraelských odvetných útokov na palestínskych územiach. Moderátor sa ho následne opýtal, i by obhajoval zhodenie "nejakého typu atómovej bomby" na pásmo Gazy, aby "vetkých zabil". "Je to jedna z moností," odpovedal Elijahu. Civilisti dostali posledných pár hodín na presun: Chystá sa Izrael rozpúta peklo? Civilisti dostali posledných pár hodín na presun: Chystá sa Izrael rozpúta peklo? Minister sa neskôr v príspevku na sociálnej sieti snail svoje vyjadrenie vysvetli. "Kadý rozumný lovek by pochopil, e tento komentár bol metaforický. Rozhodne vak musíme na terorizmus reagova rázne a neúmerne," uviedol.


Írán má první jadernou elektrárnu. Už testuje reaktor

Búšehr by měl začít vyrábět elektřinu ještě letos Búšehr- Reaktor první íránské jaderné elektrárny v Búšehru je dokončen a Íránci již začali se zkušebním testováním zařízení. Elektrárna by měla být spuštěna ještě během tohoto roku. "(Testovací) proces začal před deseti dny. Místo jaderného paliva je používáno olovo," řekl íránský činitel Mochsen Šírází přímo v Búšehru pozvaným novinářům. Západ se obává, že Íránci chtějí svůj jaderný program využít také k výrobě zbraní, Teherán naopak tvrdí, že pro sedmdesát milionů obyvatel potřebuje vyrábět elektřinu i jinak než z ropy a že je jeho program určen pouze pro mírové účely. Vedoucí íránské jaderné agentury Gholamréza Aghazadeh ve středu dle Reuters prohlásil, že k dosavadním 6000 centrifugám obohacujícím uran hodlá Írán v příštích pěti letech přidat dalších 50 tisíc.  S výstavbou reaktoru pomáhalo Teheránu Rusko, podle kterého není možné, aby Írán reaktor v Búšehru zneužil ke zbrojním účelům. Téměř devadesát tun jaderného paliva - dodaného minulý rok právě Rusy - hlídají inspektoři Mezinárodní agentury pro atomovou energii (MAAE). Írán informace o započatých testech jaderného reaktoru zveřejnil právě v den, kdy do Búšehru zavítala ruská delegace. SouvisejícíPodívejte se jak Írán slaví 30 let po islámské revoluci12 fotografií "Konstrukční proces jaderné elektrárny je za námi, jsme nyní před uvedením elektrárny do provozu, což je souhrnem komplexních procedur," řekl novinářům šéf ruské agentury pro jadernou energii Sergej Kirijenko. Pro Íránce je dokončení Búšehru významným politickým úspěchem. Rusové byli pod velkým mezinárodním tlakem, aby projekt zastavili, a kvůli tomu byl také zřejmě několikrát opožděn. Moskva však tvrdí, že skutečným důvodem byly opožděné platby od Íránců. Hotov je zatím první ze čtyř plánovaných reaktorů. Jde o lehkovodní reaktor o výkonu 1000 megawattů. Rusko za něj získalo miliardu dolarů. Pozornost Západu však vzbuzuje především jiná část jaderného programu Íránu, a to palivo vyráběné obohacováním uranu přímo v zemi. Předmětem znepokojení je i rychlý vývoj íránských raket dlouhého doletu a někdejší výzkum týkající se konstrukce jaderných hlavic. Foto: Aktuálně.cz


Paksi titok: elrejtik a részleteket

Mai döntésükkel 2045-ig titkosították a kormánypártok a Paks II. beruházás részleteit. Az érthetően kényes adatok mellett az ellenzék szerint a 3000 milliárd forint felhasználását is titkosítják, ami a korrupció melegágya. Hiába az ellenzék tiltakozása, az Országgyűlés kormánypárti többsége kedden megszavazta a kormány javaslatát, ami 30 évig nem kezelné megismerhető közérdekű adatként a paksi erőmű bővítésével kapcsolatos üzleti és műszaki adatok egy részét. 130-an szavaztak igennel, 62-en ellenezték. A titkolózást Aradszki András energiaügyi államtitkár korábban azzal indokolta, hogy a beruházást nemzetbiztonsági, illetve a szellemi tulajdonhoz való jogos védelem miatt kell így védeni. A fideszes Tuzson Bence a hétfői parlamenti vitában azt is megjegyezte: az ellenzék „démonizálja" a projektet, pedig az üzleti, műszaki adatok nem azt jelentik, hogy minden adat titkos lesz, de például a szállítási útvonalak igen, nehogy terroristák megismerhessék. Aradszki hozzátette: a javaslat arról szól, hogy a beruházást miként lehet biztonságosan, hatékonyan, szűk határidőn belül megvalósítani. Most Áder Jánosnál a labda Az Együtt nevében Szelényi Zsuzsanna és Szigetvári Viktor még a javaslat elfogadása előtt levélben fordult Áder János köztársasági elnökhöz. Arra hívták fel az államfő figyelmét, hogy a törvényjavaslat – amely 30 évre titkosítja a Paks2 beruházás gyakorlatilag minden részletét – szerintük alkotmányellenes. Az Együtt politikusai ezért arra kérték az elnököt, hogy a jogszabályt ne írja alá, hanem küldje előzetes normakontrollra az Alkotmánybírósághoz annak érdekében, hogy az AB megsemmisítse az alaptörvénnyel ellentétes rendelkezéseket. 15 helyett 30 év lett, maradhat? A kormány javaslata iránti bizalmat nem erősítette, hogy az eredeti előterjesztés még csak 15 évre korlátozta volna a közérdekű adatként megismerhető információk körét. Az Origoszámolt bearról, hogy ezt az utolsó pillanatban, a javaslat múlt hét pénteki szakbizottsági vitája előtt néhány órával, csütörtök este megküldött módosítójában írta át a kormány az eredeti időtartam duplájára, 30 évre. Pedig a 15 éves titkosítási moratóriumot is bírálták – még a Fidesz soraiban is. Bencsik János, a második Orbán-kormány volt energiaügyi államtitkára szerint például a közpénzből épült beruházásnál az állampolgároknak joguk van bizonyos információkhoz hozzáférni. MSZP: csak a lopást fedeznék vele A napnál is világosabb, hogy a Fidesz ezzel a törvényjavaslattal Magyarország legnagyobb korrupciós ügyét és minden idők legnagyobb lopását igyekszik előkészíteni, illetve eltussolni – így látja az MSZP. A szocialista Harangozó Tamás az Origónak azt mondta: a titkosításnak nincs jogi alapja, mert a most hatályos törvények is garantálják a nemzetbiztonságilag fontos adatok védelmét. Az ellenzéki politikus felháborítónak nevezte, hogy közérdekű adatokat titkolnak el az adófizetők elől, akik amúgy a 3000 milliárdos hitelt fizetik. Hozzátette: felőle akár 300 évre is titkosíthatják az adatokat, ez a Fideszen már nem segít, "előbb-utóbb minden kiderül." Nem szakmai, hanem üzleti döntés Ellenzéki egység az elutasításban Hasonlóan érveltek más ellenzéki politikusok is. A jobbikos Kepli Lajos a hétfői vitában azt mondta, hogy a beruházást támogatják, de a titkosítást nem, mert "mutyiszag úszik a levegőben", és a kormány vérszemet kapott a 10-12 milliárd eurótól. Azt javasolta, hogy az indokolt titkosításokról a nemzetbiztonsági bizottság döntsön, de szerinte az alvállalkozók, ügyvédek munkadíja nem ilyen. Az LMP-s Schiffer András is azt hangoztatta, hogy a „paksi paktum" nemzetbiztonsági érdekeket veszélyeztet. A titkosított adatok köre lehet ügyvédi vagy marketingszerződés is, vélekedett, megjegyezve: a kormány nem kívánja, hogy a színfalak mögé lehessen látni. Úgy vélte, hogy a beruházás nyertesei a nyugati beruházók, a Gazprom és a MET lesznek, a vesztesek pedig a jövő generációk. Az emberek többsége ellenzi A bővítést nem csak politikusok ellenzik: a felmérések szerint a magyaroktöbbsége elutasítjaa paksi beruházást. A magyarok 60 százaléka elutasítja a Paks II. orosz hitelből való megépítését, és kétharmaduk a megújuló energiaforrásokat hozná kedvezőbb helyzetbe – derült ki nemrég a Medián kutatásából, amely a Greenpeace megbízásából készült. Az új blokk építését elutasítók közül a legtöbben – közel egyharmadnyian – a beruházás veszélyességét emelik ki. Továbbá nagyon sokan aggódnak az Oroszországtól való függés és az államadósság növekedése miatt. A radioaktív hulladék kezelésének megoldhatatlan problémáját és a korrupciós kockázatokat is többen említik. Orbán: A rezsicsökkentés záloga Orbán Viktornak nincsenek ilyen aggályai – legalábbis nem beszél róluk. A miniszterelnök korábban is inkább azt emelte ki, hogy a beruházás arezsicsökkentés záloga. A szinte a semmiből tavaly év elején Vlagyimir Putyin elnökkelkötött megállapodásMagyarország történetének egyik legnagyobb és legdrágább beruházása – körülbelül hét 4-es metróval ér fel. Mint arról az Origo beszámolt, az atomenergetikával foglalkozó szakembereket is meglepetésként érte, amikor tavaly Putyin és Orbán megállapodott a paksi bővítésről. Sok megújuló energia vagy atomerőmű? Az azóta eltelt bő egy év alatt mit sem változtak a bővítésmellett és ellenszóló érvek. Drága, de biztonságosnak tűnik, viszont az egész 21. századra eldönti, mi a magyar energiapolitika. Elhalasztották a paksi adatokért folyó pert A Szekszárdi Törvényszék a parlamenti döntés napján kézbesítette végzését, amelyben indoklás nélkül két héttel elhalasztotta az LMP és az Magyar Villamos Művek Zrt. (MVM) közötti per eredetileg szerdára kitűzött tárgyalását - közölte az LMP. A párt szerint a per tétje a paksi bővítéssel kapcsolatos előkészítő és hatástanulmányok nyilvánosságra hozatala. Az LMP szerint indoklás hiányában felmerül a gyanú, hogy a bíróság azért döntött a halasztás mellett, mert addigra életbe léphet a paksi bővítéssel kapcsolatos adatokra vonatkozó titkosítás, és így a bíróságnak nem kell vállalni a döntés felelősségét.


Elküldték a paksi atomerőmű vezérigazgatóját

Sajtóértesülések szerint leváltották a paksi atomerőmű eddigi vezérigazgatóját, akinek már az utódja is megvan. Kövesse az Indexet Facebookon is! Azonnali hatállyal leváltották az MVM Paksi Atomerőmű vezérigazgatói posztjáról Pekárik Gézát, akinek utódja Horváth Péter János, a Magyar Energetikai és Közmű-szabályozási Hivatal eddigi elnöke lesz. Hivatalos bejelentés egyelőre még nem történt a változásról. Az erről több egymástól független forrásból értesülő Telex szerint amennyiben ez megtörténik, az energiahivatalnak új vezetőre lesz szüksége. Alapszerint erre Juhász Edit a legesélyesebb, aki jelenleg az MVM általános és jogi vezérigazgató-helyettese. Pekárik Géza 2018 augusztusa óta volt vezérigazgatója az MVM Paksi Atomerőműnek, 2017 óta pedig a műszaki vezérigazgató-helyettesi posztot is ő töltötte be. (Borítókép: Pekárik Géza 2022. június 24-én. Fotó: Kiss Dániel / Index) Kövesse az Indexet Facebookon is!


Nejsilnější atomovku dějin při testu zpomaloval padák. Sovětským pilotům hrozila smrt

Závody v jaderném zbrojení mezi Spojenými státy a Sovětským svazem se staly jedním ze symbolů studené války. Zatímco Američané sázeli na zdokonalování menších a přesnějších zbraní, Sověti konstruovali větší a silnější. Výsledkem jejich snažení byla takzvaná Car-bomba, otestovaná 30. října 1961, tedy před 61 lety. Jedná se o nejničivější atomovou zbraň, jakou kdy lidstvo odpálilo.


Pápe: Teroristi sa nesmú dosta k zbraniam masového nienia

VATIKÁN 7. januára  (SITA/AP) - Pápe Benedikt XVI. vyzval v pondelok svet, aby znemonil teroristom dosta sa k zbraniam masového nienia a vyzval na pokraovanie v diplomatických rokovaniach o iránskom ... VATIKÁN 7. januára (SITA/AP) - Pápe Benedikt XVI. vyzval v pondelok svet, aby znemonil teroristom dosta sa k zbraniam masového nienia a vyzval na pokraovanie v diplomatických rokovaniach o iránskom jadrovom programe. V príhovore k zahraniným diplomatom vo Vatikáne pápe nartol priority zahraninej politiky a zdôraznil potrebu zavies opatrenia, ktoré by teroristom zamedzili prístup k nekonvenným zbraniam a íreniu jadrových zbraní. "elám si, aby medzinárodné spoloenstvo urobilo opatrenia na zaistenie bezpenosti," povedal Benedikt XVI. "Spoloné úsilie krajín smerujúce k splneniu vetkých záväzkov a zabránenie teroristom dosta sa k zbraniam masového nienia nepochybne posilní reim neírenia jadrových zbraní."SkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamouSkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamou Vo svojom vystúpení k zahraniným diplomatom pápe tie podporil rokovania o iránskom jadrovom programe, ktorý je poda USA a iných krajín zameraný na výrobu jadrových zbraní. Teherán tvrdí, e jeho jadrový program je mierový. Poda Benedikta je tie potrebné urobi vetky opatrenia na zníenie potu konvenných zbraní. Pápe vo svojom príhovore odsúdil ustaviné útoky na kresanskú komunitu v Iraku a zdôraznil, e krajina musí urobi reformu ústavy, ktorá bude ochraova práva menín.


Japonsko se omluvilo, že před tajfunem století neevakuovalo ostrůvek Ošima

Záchranáři na japonském ostrůvku Ošima u Tokia pokračují v pátrání po možných přeživších po tajfunu, který se ve středu přehnal přes tokijskou aglomeraci. Živel, označovaný jako bouře desetiletí, si v Japonsku vyžádal nejméně 19 obětí a dalších 39 lidí z ostrova Ošima se stále pohřešuje. Guvernér ostrova se ve čtvrtek omluvil, že podcenil nebezpečí a nenařídil před tajfunem evakuaci obyvatel. Na ostrůvku Ošima, který leží jižně od Tokia a je s japonskou metropolí spojen trajektovou dopravou, bylo nasazeno více než 1000 záchranářů. Ti od středy prohledávají nánosy bahna, zřícené domy a další trosky. Mluvčí záchranářů Jošinori Sano uvedl, že stále věří v objevení přeživších. Žena, která přežila řádění tajfunu na ostrůvku Ošima uprostřed trosek Starosta ostrova Masafumi Kawašima se ve čtvrtek omluvil za to, že úřady situaci podcenily. Opakovaně sice varovaly před rozvodněním řek, ale evakuaci nenařídily. „Chtěl bych se omluvit, protože některé lidské životy bylo možné zachránit, kdyby město doporučilo či nařídilo evakuaci,” řekl podle BBC. BEZ KOMENTÁŘE: Záchranáři pátrají po obětech na japonském ostrůvku OšimaVideo: Reuters Doporučení k evakuaci úřady prý nevydaly, protože se obávaly, že „uprostřed mohutných dešťů a za tmy by evakuace mohla vést k neštěstí”. „Nyní se ale domnívám, že to bylo naivní,” dodal. Kvůli tajfunu, který doprovázel silný déšť a prudké poryvy větru, byly ve středu v Tokiu uzavřeny tisíce škol a zrušeno přes 500 letů. Nefungovala řada vlakových spojů a některé linky metra.[celá zpráva] Žena u poškozeného domu na ostrůvku Ošima Tajfun přinesl vydatné srážky také do oblasti, kde se nachází jaderná elektrárna Fukušima, která byla poškozena při zemětřesení a tsunami v roce 2011. Provozovatelé elektrárny dnes uvedli, že odhalili zvýšenou hladinu radiace v odvodňovacím příkopu, který vede do moře. Déšť prý do něj spláchl kontaminovanou půdu. V místě měření 150 metrů od oceánu byla hodnota radiace ve středu 70krát vyšší než předchozí den. Radioaktivní voda prý přetekla také z jednoho ze zásobníků na skladování odčerpané podzemní vody, podle tamní televize NHK ale zatím není jasné, zda i tento incident souvisel s tajfunem.


Putin se chlubí, že pošle Bělorusku iskandery, které mohou nést jaderné hlavice

Rusko poskytne Bělorusku raketové systémy Iskander-M, které mohou nést jaderné hlavice. Po schůzce s běloruským vůdcem Alexandrem Lukašenkem to v sobotu v ruské televizi řekl prezident Vladimir Putin. Rusko tento systém před lety vyvinulo jako odpověď na budování amerického protiraketového štítu. „V nadcházejících měsících předáme Bělorusku taktické raketové systémy Iskander-M,” řekl Putin podle ruské televize na začátku setkání s Lukašenkem. Ruský prezident Vladimir Putin na pondělním setkání s běloruským vůdcem Alexandrem Lukašenkem v černomořském letovisku Soči Iskander-M je mobilní raketový systém krátkého doletu s dosahem až 500 kilometrů. Naváděné střely mohou nést konvenční i jaderné hlavice. Bělorusko je v současné době patrně nejbližší spojenec Ruské federace, která je od konce února v ozbrojeném konfliktu s Ukrajinou.


Události v ekonomice 2023: hádky o balíček, hledání viníka inflace, ale i podvod v kauze Mamut

Rok 2023 se chýlí ke konci. Jaký byl očima pořadu Peníze a vliv? Co si o hlavních tématech v ekonomice mysleli naši hosté, což byli šéfové firem, ekonomové i politici? Jaké plány nebo očekávání měli a jak to nakonec dopadlo? Na to jsme se podívali v posledním díle pořadu letošního roku.V lednu jsme začínali s tím, že jsou průmyslníci naštvaní na vládu, hlavně kvůli pomalé pomoci s cenami energií.Dosluhující šéf Svazu průmyslu a dopravy Jaroslav Hanák tehdy v hodnocení vlády Petra Fialy (ODS)prohlásil, že „pětikoalice je moc“ stran dohromady, že to nikam nepovede a že by vláda „potřebovala aspoň jednoho makroekonoma a někoho se zkušeností z podnikání“. A protože tam Hanák nikoho takového neviděl, doporučil pár ministrů vyměnit.Nestalo se, alespoň v ekonomických resortech. A letošní rok končil pro průmyslníky podobně jako začal – firmy byly na ministry zase naštvané a zase kvůli energiím. Kabinet se totiž rozhodl seškrtat skoro všechny dotace na takzvaný poplatek za obnovitelné zdroje, což hlavně pro velké podniky mělo znamenat až trojnásobné zvýšení části nákladů na elektřinu pro příští rok.Odhadem měly platit sedm miliard korun za obnovitelné zdroje energie (OZE) navíc. Až v posledních dnech se Svazu průmyslu a dopravy (už pod novým šéfem Janem Rafajem) a Hospodářské komoře podařilo z vlády dostat aspoň 3,5 miliardy korun jako dotaci. I to je však podle některých firem slabá záplata oproti pomoci průmyslu s energiemi v okolních zemích.Právě boj s dotacemi byl jinak letos vládním hitem. Snižováním dotací se hemží celý konsolidační balíček i státní rozpočet na příští rok.Už na jaře ke škrtání dotacívybídlpolitiky také prezident Nejvyššího kontrolního úřadu Miloslav Kala, který v našem pořadu, kde jsme probírali zprávu o finančním stavu země za rok 2022, mimo jiné prohlásil.„Udělali jsme si takovou velkou inventuru všech dotací a já jsem si uvědomil, že naše ekonomika tak nějak neřízeně a plíživě přešla z tržní do plné dotační. Mám pár čísel a jsou opravdu děsivá. Za období let 2014 až 2022 se jen podnikatelům a neziskovým organizacím vyplatilo z rozpočtu 750 miliard korun,“ uvedl Kala.Přestože vláda dotace škrtala, nakonec se těch na podnikání zrušilo z celkového objemu škrtů kolem 80 miliard jen minimum. Nejvíc dotací vzalo nakonec za své v oblasti podpory cen energií a přenesly se ve vyšších cenách zpět na spotřebitele.Rušení dotací souvisí s další významnou akcí tohoto roku a tou byl už zmíněný vládní konsolidační balíček. Koaliční strany s jeho přípravou a schvalováním zaplnily téměř celý letošní rok.Balíček sice přinesl úspory státních financí, ale i zvýšení daní. Když sadu opatření vláda v květnu představila, vyvolaly velký rozruch mimo jiné některé podivnosti, jako byly třeba tři různé sazby na tiskoviny včetně nulové sazby na knihy či ponechání nulové spotřební daně na víno.Potíž se zdůvodněnímměltehdy u nás v pořadu i šéf rozpočtového výboru Sněmovny, bývalý manažer velkých firem, Josef Bernard z hnutí STAN.„Mě se tyhle věci jako ekonomovi špatně vysvětlují, protože já jsem samozřejmě pro co největší eliminaci výjimek, které jsou subjektivní. Teď mluvím na rovinu o knihách, ale i o tichém vínu,“ trpěl Bernard.Noviny nakonec budou v nižší sazbě jako časopisy, u knih ale zůstala nulová sazba. A nezměnilo se ani zdanění vína.Jak se na balíček dívali ekonomové z Národní ekonomické rady vlády, která k jeho přijetí v roce 2022 s doporučením různých opatření kabinet vyzvala?Podle člena rady, vedoucího katedry národního hospodářství Právnické fakulty Univerzity Karlovy Libora Duška, je hlavně velký problém, že vládě nakonec nezbyl čas na nějaké důslednější systémové reformy, které Česko potřebuje.„A to je vlastně důsledek konsolidačního balíčku, který je zase důsledek velkého fiskálního zločinu, který je třeba neustále připomínat, což je daňová reforma schválená na konci roku 2020. Kdy zejména zrušením superhrubé mzdy a snížením několika dalších daní tehdejší sněmovní většina, kterou tvořila trochu divoká koalice ODS, ANO a SPD, snížila daně o zhruba 100 miliard korun,“vyčítá.„To je prostě břímě obrovského deficitu, které s sebou nyní táhneme. Zcela predikovatelný výsledek byl, že to nebude udržitelné, a za několik let se daně zvýší. My ekonomové jsme před tím varovali. Nyní, po těch dvou až třech letech, se to opravdu děje. A vládu to stálo obrovské úsilí, obrovský čas najít politický kompromis, čímž nezbyl čas na důležitější práci,“ shrnul Dušek.O reformách ekonomiky, jak je zvykem, se ale hodně mluvilo. Na začátku září uspořádaly největší průmyslové a podnikatelské svazy konferenci Česko na křižovatce, kde špičky tuzemského byznysu i politici sdíleli názory na to, jak by se stagnující hospodářství mělo konečně odlepit od země.Hospodářská komora a Svaz průmyslu přinesly analýzu silných a slabých stránek Česka. Nový prezident Hospodářské komory Zdeněk Zajíček, dlouholetá vlivná postava ODS a dřívější poradce premiéra Petra Fialy, pak v našem pořadu vyjmenoval co má vláda dělat.Ani ne tak vymýšlet strategie, jak být čipovou či bateriovou velmocí, ale urychlit povolování dopravní a hlavně energetické infrasktruktury, v které zaostáváme.„Máme jít úplně na samou hranu únosnosti procesů, abychom dokázali například povolovací řízení v případě nových jaderných, plynových nebo i obnovitelných elektráren urychlit. Protože pokud bude povolovací řízení nadále probíhat v desetiletkách, tak to nedáme dohromady. Naopak musíme směřovat k tomu, že za deset let bychom měli mít infrastrukturu dobudovanou,“řeklZajíček.Minimálně liniový zákon je schválený, ale další věci poněkud váznou.Hitem letošního roku bylo také krocení inflace. I tady to šlo dost ztuha, a to nejen kvůli vysokým cenám energií, ale i cenám potravin. V lednu jsme si prošli inflací v rekordní výši přes 17 procent. A začal se hledat viník. Probrali jsme to s expertem z Institutu ekonomických studií Univerzity Karlovy a také členem NERV Tomášem Havránkem:„Když se ptáte, kdo za to může, tak většina odborníků by měla vinit centrální banku,“uvedl. Podle něj měla například banka dříve začít posilovat kurz koruny prodejem nashromážděných eur.Za růst cen potravin, coby hlavního tahouna samotné inflace, podle něj vedle zdražení energií může menší konkurence výrobců, například vlivem kolosu Agrofert. Ten to ale odmítl.Kdo za drahé potraviny opravdu tedy může? Na to seslíbilpodívat přímo v našem pořadu šéf antimonopolního úřadu Petr Mlsna, když oznámil záměr zahájit sektorové šetření tvorby cen několika základních potravin. Výsledek šetření nakonec byl, že trh je sice v některých oblastech potravinářství a maloobchodu trochu koncentrovaný, ale v mezích zákona. Takže se s tím nedá nic dělat.Do bitvy „kdo může za drahé potraviny“ se nedávno zapojil i premiér Petr Fiala v už legendárním videu, kdy zjistil, že u nás je Nutella dražší než v Německu. Podle něj za to můžou obchodníci. Ti to ale odmítají a viní zemědělce a potravináře.Malá úleva měla přijít od ledna, kdy klesne DPH z nynějších 15 na 12 procent. Obchodní řetězce slibovaly, že o tři procenta jídlo zlevní, nedávno ale prohlásily, že od ledna opět porostou náklady a spíš se bude zdražovat.O cenách, konkrétně kuřecího masa, jsmemluviliv našem pořadu na podzim s jedním z klíčových výrobců, šéfem Drůbežářských závodů Klatovy Davidem Bednářem. A ten už tehdy prohlásil, že na zlevňování kvůli poklesu DPH nevěří.„Sazba se sníží o tři procenta a všichni vykládají, jak ceny potravin půjdou dolů. Tak to je z mého pohledu velký omyl. Dělám to dvacet let a je to holý nesmysl. V žádném případě se to na cenách potravin neprojeví,“ prognózoval Bednář.Lidé se snažili letos šetřit, a to nejen na jídle, ale i na drahých energiích. Šéf kolosu ČEZ Daniel Beneš uklidňoval, že příští rok i přes nárůst všech energetických poplatků aspoň pro domácnosti zdražení moc velké nebude, u 40 procent zákazníků ČEZ má jít o jedno až dvě procenta růstu konečné ceny. Což poté opakoval i premiér.Beneš v rozhovoru pro náš pořad také potvrdil, že v Česku by dle připravované vládní energetické politiky měly vyrůst kromě jednoho nového jaderného bloku v Dukovanech další tři velké reaktory a asi deset malých modulárních. Má to ale háček, Daniel Beneš totižřekl, že zatím jen není jasné, kdo to zaplatí.„My dnes máme smlouvu mezi ČEZ a českým státem na výstavbu jednoho velkého bloku. Její součástí je i dohoda o financování. Z tohoto pohledu je expozice ČEZu ufinancovatelná, tedy to, co by do toho dával ČEZ, kdyby se stavěl jeden blok. Nedokážu si moc představit, že by se to čtyřikrát replikovalo. A že by se to na rozvaze ČEZ, tak je to dnes vymyšlené na jeden blok, jenom vynásobilo čtyřmi a ČEZ by to ufinancoval. To je podle mě nerealistické,“ upozornil šéf ČEZ.O energetice jsmemluvilitaké s jedním z nejbohatších Čechů a druhým největším výrobcem elektřiny v Česku Pavlem Tykačem, který ohlásil další investice své firmy mimo Evropu. Potvrdil nám také, že se zajímá o vydavatelství Mafra, nakonec ale zřejmě koupí fotbalovou Slavii.Získali jsme takévýpověďmanažera Davida Kimra z koncernu Unicorn o tom, co se dělo kolem zkrachovalého e-shopu Mamut, který je považován vzhledem k pěti miliardové škodě jedním z největších podvodů dekády.A sledovali jsme devadesátkovou kauzu tunelování mosteckých dolů. Po neuvěřitelném čtvrt stoletípadlv červnu zatím nepravomocný rozsudek nad bývalými manažery MUS v čele s Antoniem Koláčkem.Na vynesení verdiktu se poněkud excentrický, ale duchovně založený Koláček vymódil jako ženich. Vzal si tmavý oblek s bílým motýlkem, cylindrem a v ruce si pohrával s bílou hůlkou s černou koulí a vyhlížel osvobození.To ale zatím nepřišlo. Koláček odešel s rozsudkem sedm let natvrdo. Odvolal se a  pravomocné rozhodnutí ještě není.Nový díl pořadu Peníze a vliv přineseme 2. ledna.


Kopacz: bezpieczeństwo energetyczne Polski jest oparte na węglu

Bezpieczeństwo energetyczne Polski jest oparte na węglu i to jest dla nas priorytet - powiedziała dziś premier Ewa Kopacz, odpowiadając na pytanie, czy rząd rezygnuje z programu budowy elektrowni atomowej. Pytania takie pojawiły się po wczorajszej wypowiedzi premier Kopacz, która mówiła: - W przeciwieństwie do moich oponentów politycznych ja nie mam w tyle głowy po cichu budowania elektrowni atomowych. Ja wprost na każdym spotkaniu, wtedy, kiedy pytali mnie moi koledzy w Europie, niekoniecznie przychylni węglowi kamiennemu, twardo powtarzałam: bezpieczeństwo energetyczne Polski oparte jest na naszych naturalnych surowcach, a więc i węglu brunatnym, i węglu kamiennym, stąd nasze działania, stąd nasz szeroki plan. I plan, który zakończył się jednak pozytywnie. Po tej wypowiedzi o plany rządu w sprawie atomu pytała m.in. wiceprezes PiS Beata Szydło. - Ze zdziwieniem wysłuchałam, jak pani Kopacz mówiła, że nie ma planów budowy elektrowni jądrowej w Polsce - mówiła wczoraj kandydatka PiS na premiera. Dzisiaj podkreśliła, że na program energetyki jądrowej rząd wydał środki kilkaset milionów złotych. Dodała, że oczekuje na rozliczenie tych pieniędzy. Dzisiaj na briefingu przed wyjazdem do Bydgoszczy, gdzie następnego dnia odbędzie się wyjazdowe posiedzenie Rady Ministrów, Kopacz pytana była przez dziennikarzy, czy rząd zaniechał planu budowy elektrowni atomowej. Premier zapewniła, że program energetyki jądrowej będzie tworzony, ale "dziś powinniśmy poradzić sobie z tym, co jest podstawą bezpieczeństwa energetycznego". - My dzisiaj reformujemy cały system kopalń - podkreślała. - To jest bardzo poważne wyzwanie - dodała. - Od początku mówię, bezpieczeństwo energetyczne Polski opiera się na węglu. Każdy kraj, który bardzo szeroko myśli o bezpieczeństwie energetycznym, myśli również o alternatywnych źródłach. Takimi źródłami są odnawialne źródła energii, ale również elektrownia atomowa. Dla mnie priorytetem jest oprzeć bezpieczeństwo Polski na polskim węglu - odpowiedziała szefowa rządu. Pytana o komentarz do tego, że górnicy m.in. z kopalni Brzeszcze ogłosili gotowość strajkową i zapowiadają przyjazd do Warszawy, odpowiedziała, że w sprawie uzdrowienia sytuacji w kopalni Brzeszcze prowadzi już negocjacje spółka Tauron. Pytana na późniejszym briefingu w Toruniu, czy sądzi, że jeszcze przed wyborami dojdzie w Warszawie do manifestacji górników, Kopacz stwierdziła, że nie ma powodu, poza politycznym, by górnicy wyszli teraz na ulice. - Nie widzę powodu. Jeśli, to będzie tylko i wyłącznie polityczna akcja, inspirowana przez polityków czy przedstawicieli związków zawodowych, ale szczególnie zarządzających tymi związkami, którzy nie chcą przyjąć do wiadomości, że dzisiaj ten trudny plan dla polskiego górnictwa jest realizowany i to bardzo mocno realizowany. To nie jest prosta operacja, gdyby tak było, to niejeden przede mną już by się podjał takiej misji i uzdrawiał polskie górnictwo - mówiła premier. Dodała, że przeprowadzone obecnie działania zmierzające do uzdrowienia polskich kopalń jednocześnie z zabezpieczeniem około 100 tys. miejsc pracy, wymagają wielkiej ostrożności. Zaznaczyła, że będąc członkiem UE, trzeba się liczyć z tym, że "choć jeden fałszywy ruch" skutkowac może uznaniem przez Komisję Europejską, że udzielona została nieuprawniona pomoc publiczna. Szefowa rządu mówiła, że prace na rzecz górnictwa postępują. Wymieniła powołanie Nowej Kompanii Węglowej (przyjęty w ubiegłym tygodniu przez przez rząd plan dla górnictwa przewiduje, że spółka Towarzystwo Finansowe Silesia przejmie 11 kopalń Kompanii Węglowej). Tauron - jak mówiła - deklaruje, że wróci do rozmów jeśli chodzi o zakup kopani Brzeszcze. - Więc nie ma powodu poza politycznym, żeby rzeczywiście górnicy mogli wyjść w tej chwili na ulice - oceniła Kopacz. O opóźnieniach w programie energetyki jądrowej mówił dzisiaj w TVN24 wicepremier i minister gospodarki Janusz Piechociński. - Opóźnienie w tym programie o co najmniej dwa lata bierze się z tego, że amerykański podwykonawca studium wykonalności, ten od badań geologicznych, od odziaływania na środowisko, ten od wypracowania konsensusu w otoczeniu społecznym, zawiódł i została zerwana umowa. W związku z tym polska elektrownia atomowa powstanie dużo później, niż zakładaliśmy jeszcze pięć lat temu - przyznał. Piechociński zapewniał jednak, że nie ma mowy o rezygnacji z programu. - Jesteśmy otoczeni krajami energetyki jądrowej i jeśli chcemy zmieścić się w naszych limitach emisyjnych bez cięcia naszego przemysłu, bez cięcia naszego transportu, bez istotnego importu energii z zewnątrz, to musimy mieć bloki energetyczne jądrowe. Chyba, że w najbliższych 3-4 latach wydarzy się ekstremalna zmiana techniki czy technologii np. będziemy mieli magazyny energii, no i wtedy przechodzimy do innego modelu - powiedział. Dopytywany o prawdopodobny realny termin zbudowania elektrowni jądrowej, odpowiedział: "2025 rok to jest ten termin nie tylko prawdopodobny, tylko musi być realny". Szydło dzisiaj podkreśliła, że na program energetyki jądrowej wydał kilkaset milionów złotych. Oświadczyła, że oczekuje na rozliczenie tego projektu. - W 2014 roku została rozpoczęta realizacja tego projektu, został powołany zarząd. Prominentni politycy PO na czele z byłym ministrem skarbu Aleksandrem Gradem rozpoczęli nad tym pracę, rozpoczęli pobieranie bardzo pokaźnych pensji za realizację tego programu - powiedziała. - Na program atomowy zostały wydane publiczne pieniądze, bardzo duże. Jeżeli dzisiaj premier polskiego rządu w historycznej wypowiedzi mówi, że ona nie będzie realizować tego projektu, bo w tej chwili chce powiedzieć jasno, że jej to interesuje to pytam: gdzie są te pieniądze i na co je wydano. Czy marnotrawstwo ponad 100 milionów złotych może ot tak po prostu być realizowane przez polski rząd?  - dodała. Szydło podkreśliła, że premier Kopacz powinna wyjaśnić, jak zamierza rozliczyć się wydanych środków. (do)


Tisk: Co bude v Izraeli bez Šarona?

Izraelské deníky rozebírají možný vývoj v zemi vzhledem ke zdravotnímu stavu Ariela Šarona. V německé koalici se rozhořel očekávaný spor o atomové elektrárny. Jedenáctý americký stát legalizoval užívání marihuany k léčebným účelům.Až do včerejšího večera vypadalo všechno jinak, píše dnes izraelský deník The Jeruzalem Post. Izraelský premiér Šaron přestál menší srdeční kolaps v prosinci loňského roku, stejně jako obvinění jeho syna z podvodu a v neposlední řadě také obvinění z úplatků, které proti němu bylo vzneseno. Vůdci opozičních izraelských stran nedokázali zabránit vzrůstající popularitě jeho nové strany Kadima.S tím vším je teď konec. I kdyby se premiér Šaron z vážné mrtvice zcela zotavil, v žádném případě nebude schopen vykonávat v následujících měsících funkci izraelského premiéra. Aktivní účast předvolební kampani je také naprosto vyloučena.Všichni mu přejeme, aby se uzdravil a aby se mu dařilo co nejlépe. Co s ním teď ale bude? Pokud jde o blížící se volby, které se musí konat v plánovaném termínu, zůstane premiér Šaron z politického života vyřazen.Otázkou také zůstává, jestli bez něj má jeho nová izraelská politická strana Kadima nějakou budoucnost. Do strany po jeho vzoru vstoupilo velké množství významných politiků a známých osobností. Bez Šarona ale ve straně mohou brzy vypuknout tahanice o post předsedy.Šaronovy premiérské pravomoci byly v souladu se zákonem přeneseny na ministra financí. Tohoto neoblíbeného politika si ale jako volebního vůdce přeje jen opravdu málo členů Kadimy. Více než třetina voličů chtěla svůj hlas dát Kadimě z jediného důvodu. Chtěli, aby jejich zemi vedl Ariel Šaron. Co teď bude?, ptá se závěrem The Jeruzalem Post.V německé velké koalici se rozhořel, chtělo by se říct, očekávaný spor o atomové elektrárny. Dosud vládnoucí sociální demokraté byli pro jejich uzavření, křesťanští demokraté by energii z jádra rádi využívali dál. Diskusi odstartovalo utažení kohoutků plynovodu do západní Evropy ze strany Ruska.Pomyslnou rozbuškou se stala slova ministra hospodářství za CSU Glose, který na pozadí rusko-ukrajinské roztržky vyzval k tomu, aby se Německo znovu zamyslelo nad odmítavým postojem k jaderným elektrárnám. Státní tajemník na ministerstvu životního prostředí Müller v barvách sociální demokracie mu vzkázal, ať nevyvolává paniku.V osmdesátých letech pod dojmem katastrof reaktorů na americkém Three-Mile-Islandu a hlavně Černobylu se pět evropských zemí, Německo, Rakousko, Itálie, Švédsko a Belgie, zavázalo zákony nevyužívat atomovou energii. Dnes zastávají tento postoj už jen Němci a Rakušané. V ostatních zemích se postoj veřejnosti většinou úplně obrátil.Ve světě se teď staví 22 nových elektráren a stavba dalších dvaceti se plánuje. Kritici ale nechtějí o renesanci atomové energie ani slyšet. "Jen 31 zemí světa má jaderné elektrárny a neatomová je také polovina zemí Evropské unie," řekl deníku Die Welt jaderný fyzik Klaus Traube.Rhode Island se stal jedenáctým americkým státem, který legalizoval užívání marihuany k léčebným účelům, píše americký deník The Seattle Times. Od rozhodnutí tamního Nejvyššího soudu z loňského června, podle kterého mohli být za užívání marihuany k léčebným účelům pacienti stíháni, je Rhode Island prvním státem, který marihuanu legalizoval.Pacient, který trpí AIDS nebo rakovinou, nyní může pěstovat dvanáct rostlin marihuany nebo si může koupit sedmdesát jeden gram marihuany. Tito pacienti jsou ale povinni provést registraci, při které obdrží identifikační kartu, informuje list.


Pražský summit: Obama nabízí ruku. Co za to dostane?

Komentátoři Pehe, Robejšek, Herman a Tomášek hodnotí smlouvu. Každý úplně jinak. Podpisy, kterými ruský a americký prezident v Praze stvrdí pokračování smlouvy START, představují veledůležitý krok na cestě k jadernému odzbrojení, snižují riziko nukleárního konfliktu, posilují důveru ve světě. Anebo spíše? Prezident Obama potřebuje doma i v zahraničí prezentovat alespoň nějaký úspěch své politiky "podané ruky". Smlouva je sice mediálně vděčné téma, výměnou za své gesto ale šéf Bílého domu nedostane v Praze prakticky nic. Či dokonce? Rozšiřování smrtonosných jaderných potenciálů nelze zastavit. Bylo by spíše lepší začít úzce spolupracovat na společné obraně proti nim, ne horko těžko dohadovat jejich omezování. Čtěte také:Vše, co chcete vědět o návštěvě Obamy a Medveděva Tři komentáře, které se objevily v blozích na Aktuálně.cz, tři rozdílné názory na význam nadcházejícího pražského summitu. "S trochou zdravé neuctivosti by se o ročním americko-ruském přetahování dalo říct, že dvě hory porodily myš... Neambicióznost dohodnutého limitu ještě více vynikne při srovnání s odhadem velení amerických vzdušných sil, podle něhož by USA postačilo pro udržení dostatečné odstrašující síly jen něco málo přes tři stovky nukleárních zbraní(počet rozmístěných jaderných hlavic smlouva podle neoficiálních informací stanoví na 1550 kusů na každé straně.pozn. red.)Na tento počet by přitom Spojené státy mohly jít jednostranně, bez dohody s ostatními jadernými mocnostmi,"míní Pavel Tomášek, komentátor Aktuálně.cz.  Politolog Jiří Pehe se naopak ve svém blogu předem vysmívá skeptickým komentářům (jejich autory nazývá "českými neo-konzervativci" a naznačuje, že nedokážou význam summitu docenit). "Můžeme si být jisti, že příslušníci tohoto jinde mizícího druhu si už připravují hluboké úvahy na téma bezvýznamnosti podepisované smlouvy, naivnosti prezidenta Obamy (kterému se prý ještě skoro nic nepodařilo), nedůvěryhodnosti Ruska, atd. Ve spojení s poněkud paranoidními českými 'atlantisty' nám vysvětlí, že Obama si nevidí na špičku nosu, když navzdory našemu členství v NATO a Evropské unii ponechává náš region lehkomyslně napospas ruskému medvědovi. Protiraketová obrana, coby téma, na čas vstane z hrobu,"píše Pehe.  Petr Robejšek, politický analytik působící v Německu, je přesvědčen, že jaderné odzbrojení je iluzí. Velmoci se drží v šachu, Čína podporuje Severní Koreu, Rusko za se Írán. a nad jejich jadernými aktivitami mhouří oči. "Co z toho plyne pro obě nukleární velmoci? Když rozšiřování smrtonosné technologie stejně nelze zastavit, proč nehrát hru o atomové „mít, či nemít" trochu aktivněji a energičtěji. ... Třeba by se obě velmoci mohly dohodnout na tom, že budou rozšiřování nukleární technologie doprovázet a zacíleně vyvažovat. Nejpozději při obraně proti atomovému terorismu mají obě země identické zájmy. Rusko sice hraje svou mocenskou hru, ale jeho strach z islámských extremistů je větší než dává najevo,"míní Robejšek.  Martin Herman  z Washingtonu má za to, že Rusku představovanému premiérem Putinem vůbec nejde o svět bez jaderných zbraní. "...Kreml straší vývojem nových raket, schopných prorazit protiraketový štít Spojených státu. Jen obtížně si lze představit názor, který by přesvědčivěji ukazoval na scestné úvahy Kremlu,"píše Herman.


Groźna awaria w elektrowni jądrowej. Jest zagrożenie dla Polski?

W czwartek doszło do groźnej awarii w elektrowni jądrowej w obwodzie twerskim na zachodzie Rosji. 17 lipca doszło do zwarcia transformatora. Następnie wyłączono trzy z czterech reaktorów w elektrowni, która znajduje się ok. 350 kilometrów na północny-zachód od Moskwy i zaopatruje w energię stolicę Rosji, oraz Petersburg i Twer. Właściciele elektrowni uspokajają nie tylko okolicznych mieszkańców, ale także sąsiadów Rosji, którzy mogą być zaniepokojeni czwartkowymi doniesieniami o awarii. „Poziom promieniowania na terenie elektrowni i jej okolicach pozostaje bez zmian i jest zgodny ze standardowymi normami" – poinformował oficjalnie przedstawiciel koncernu Rosenergoatomu, cytowany przez agencję RIA. „Pierwszy, drugi i czwarty reaktor elektrowni Kalinin zostały odłączone od sieci za pomocą automatycznego algorytmu. Trzecia jednostka energetyczna pozostaje aktywna" – informuje w specjalnym oświadczeniu przedstawiciel rosyjskiego ministerstwa ds. sytuacji kryzysowych, którego cytuj gazeta.pl. Kalinińska Elektrownia Atomowa jest położona w połowie drogi między Moskwą a Petersburgiem. Została wybudowana w 1984 roku. W kwietniu awaria na UkrainiePod koniec kwietnia br. w Rówieńskiej Elektrowni Jądrowej w miejscowości Warasz doszło do groźnej awarii, która mogła mieć przerażające skutki. W bloku numer 3 wybuchł pożar. Tylko dzięki szybkiej interwencji, strażakom udało się opanować rozprzestrzeniający się ogień, jednak stacja transformatorowa uległa poważnemu uszkodzeniu. Ukraiński Warasz jest oddalony zaledwie 150 kilometrów na wschód od polskiej granicy i 300 kilometrów od Lublina.Co ciekawe, pod koniec maja 2008 roku doszło do podobnej awarii w elektrowni atomowej w Równem. Wówczas wykryto nieszczelność na jednym z 11 tysięcy generatorów pary. Wyciek wynosił 3 litry na godzinę, przy dopuszczalnym poziomie 4 l/godz. Wybuch w CzarnobyluPrzypomnijmy. 26 kwietnia 1986 roku w elektrowni atomowej w Czarnobylu miała miejsce groźna awaria. Doszło do dwóch silnych eksplozji i pożaru w jednym z czterech reaktorów jądrowych, który zaczął się topić, a jego budynek zaczął płonąć. Skażenie szybko zaczęło rozchodzić się nad Ukrainą, a potem Białorusią i Rosją. Po kilku dniach dotarło też do krajów nadbałtyckich oraz Polski. W samej elektrowni poziom promieniowania był tak wysoki, że niektórzy pracownicy przyjęli jego śmiertelną dawkę w ciągu kilku minut przebywania w skażonej strefie. Strażakom, którzy pierwsi przyjechali gasić płonący budynek reaktora, nie powiedziano o zagrożeniu. Ich dowódca zmarł 11 maja w wyniku choroby popromiennej. Elektrownie jądrowe pracują obecnie w 31 krajach na świecie. Groźna awaria w elektrowni jądrowej. To 300 km od Lublina! Tajemnicza śmierć pracownika elektrowni. Skradziono jego wejściówkę


Mutáns pillangókat találtak Fukusima környékén

Kövesse az Indexet Facebookon is! Egy Ázsiában honos és elterjedt pillangófaj, aPseudozizeeria mahapéldányain vizsgálták kutatók a tavalyi fukusimai atomkatasztrófa során a környezetet ért sugárzás hosszú távú hatásait. A Nature tudományos folyóiratban közölttanulmányszerint az élővilágot ért radioaktivitás jóval komolyabb következményekkel járt, mint azt a közvélemény eddig gondolta, igaz, az emberekre valóban nem volt komoly egészségkárosító hatással a sugárzás. A pillangófaj populációjában két hónappal a katasztrófa után 12 százaléknál találtak mutációt Fukusima közvetlen környezetében. A mutáció aztán gyorsan terjedt tovább: a következő generációban született pillangók esetében már 18, az utána következőben 34 százaléknál találták meg a sugárzás nyomait. A 2011 szeptemberében lezajlott második vizsgálatsorozatban a felnőtt egyedek 27, az újszülöttek 58 százalékánál figyelték meg a sugárzás okozta mutációt. A radioaktív sugárzás a pillangók génekben okozott károkat, ennek leglátványosabb hatása, hogy eltűntek a szárnyaikról a jellegzetes barna pöttyök. Emellett deformálódott lábakról, szárnyakról, csápokról és szemekről is beszámoltak a kutatók a mutáció elterjedésével. A kutatók most az élővilág más tagjainak vizsgálatával próbálják kideríteni, pontosan milyen mértékű volt az atomerőmű katasztrófájának hatása az állatokra és növényekre. Azt mindenesetre sietnek leszögezni, hogy az ember szervezete jóval ellenállóbb a sugárzással szemben, mint a pillangóké, így a Fukusima környékén élőknek nem kell komolyabb genetikai mutációtól tartaniuk az őket ért sugárdózis miatt. 5 könyvTöbb mint 600 meghökkentő, érdekes és tanulságos történet! Kövesse az Indexet Facebookon is!


Putin straszy bronią atomową

Myśleliśmy, że czasy zimnej wojny ostatecznie się skończyły. Jednak Rosjanie znowu zaczynają mówić o wyścigu zbrojeń. Premier Władimir Putin oświadczył, że Rosja może rozmieścić przy swoich europejskich granicach nowe pociski atomowe. – Rosja rozbuduje swoje siły nuklearne, jeżeli Stany Zjednoczone nie ratyfikują nowego układu START (o redukcji zbrojeń strategicznych) – powiedziałPutinw wywiadzie z dziennikarzem telewizji CNN Larrym Kingiem.– Nie mamy wyboru. Wcale nie chcemy, aby tak się stało – zapewniał zarazem rosyjskipremier. Za chwilę jednak dodał, że to czeka świat, jeśli Rosja i USA nie dojdą do porozumienia. Jego zdaniem, byłoby to "bardzo głupie", gdyby USA działały wbrew własnym interesom. Jeśli jednak tak się zdarzy, Rosja będzie musiała jakoś zareagować na "nowe zagrożenia", na przykład instalując na swoich zachodnich granicach nową broń nuklearną.Putin z dużym powątpiewaniem wyrażał się o amerykańskich planach budowy systemu obrony przeciwrakietowej w Europie. – Powiedziano nam, że ma to być zabezpieczenie przed, powiedzmy, zagrożeniem nuklearnym ze strony Iranu. Tyle tylko, że takie zagrożenie w tej chwili nie istnieje – mówił premier.Rosja zawsze uważała, że amerykańska tarcza antyrakietowa była wymierzona przeciwko niej. Również prezydent DmitrijMiedwiediewostrzegł świat przed nowym wyścigiem zbrojeń. We wtorkowym orędziu do obu izb rosyjskiego parlamentu powiedział, że dojdzie do niego, jeśli w ciągu 10 lat nie dojdzie do porozumienia w kwestii obrony przeciwrakietowej. Czyżby rosyjski niedźwiedź znowu pokazywał zęby?


éf MAAE vyzval na kontroly vetkých jadrových reaktorov

Skúky by sa mali sústredi na bezpenos elektrární v prípade zemetrasení a záplav. VIEDE. éf Medzinárodnej agentúry pre atómovú energiu (MAAE) Jukija Amano vyzval vetky krajiny s jadrovými elektrárami, aby v priebehu 18 mesiacov vykonali dôsledné a transparentné bezpenostné kontroly vetkých reaktorov.SkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamouSkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamou Amano na úvod ministerského zasadania MAAE vo Viedni vyhlásil, e po jadrovej kríze v Japonsku je treba zmierni obavy verejnosti z nukleárnej energie. Skúky by sa mali sústredi na bezpenos elektrární v prípade zemetrasení a záplav. Hlavnou témou zasadania MAAE je zvýenie jadrovej bezpenosti po marcovej nehode elektrárne v japonskej Fukuime, ktorá sa stala najhorou krízou svojho druhu od nehody v ukrajinskom ernobyle pred 25 rokmi. "Musíme rýchlo reagova na obavy verejnosti. Medzinárodná reakcia je vemi dôleitá," povedal Amano. Zárove vyzval zástupcov MAAE, aby prehodnotili bezpenostné tandardy a do 12 mesiacov mu predloili návrhy na ich zlepenie. "Jadrová bezpenos zostane zodpovednosou jednotlivých tátov," vyhlásil Amano. MAAE sprísni bezpenostné tandardy, osobitne pre prípad viacerých ivelných pohrôm súasne. Tieto pravidlá nie sú záväzné, Amano vak vyzval krajiny, aby ich dodriavali. "Aj najlepie bezpenostné tandardy sú zbytoné, ak sa nerealizujú," povedal. Experti MAAE, ktorí navtívili Fukuimu, skontatovali, e Japonsko neuviedlo do praxe viacero bezpenostných opatrení. Amano vyhlásil, e MAAE by mala ma dôleitejiu rolu pri informovaní v prípade ványch nehôd. V prípade Fukuimy agentúra väinou len podávala alej informácie japonskej vlády. MAAE by mala zaa poskytova vlastné analýzy a predpovede, povedal Amano. Informovali agentúry Reuters a DPA.


Elment a józan eszük! Putyin és Trump nem enged, ismét egy lépéssel közelebb az atomháborúhoz?

Elrendelte a szárazföldi telepítésű közepes- és rövid hatótávolságú nukleáris rakéták megsemmisítéséről szóló orosz-amerikai INF-szerződés Moszkva általi végrehajtásának felfüggesztését hétfőn Vlagyimir Putyin orosz elnök.
Putyin március 2-án - két nappal a hasonló amerikai közlést követően - jelentette be az INF-szerződésben való orosz részvétel felfüggesztését. A Kreml sajtószolgálata szerint a rendelet annak aláírásától hatályos.Az orosz vezető egyúttal elrendelte a Kalibr típusú manőverező robotrepülőgépek szárazföldi változatának és a szárazföldi indítású, közepes hatótávolságú hiperszonikus rakétának a kifejlesztését is. Az INF-szerződés, amelyet 1987. december 8-án Washingtonban írt alá Ronald Reagan amerikai elnök és Mihail Gorbacsov szovjet államfő, a kommunista párt főtitkára, 1988. június 1-jén lépett hatályba.A paktum a szárazföldi indítású, hagyományos és nukleáris robbanótöltetekkel felszerelt közepes (500-5500 kilométeres) hatótávolságú ballisztikus rakéták és manőverező robotrepülőgépek megsemmisítéséről rendelkezett. Az egyezmény, amely mérföldkő volt a hidegháború lezárásában, megtiltotta ilyen eszközök gyártását, birtoklását és tesztelését. Az Egyesült Államok 2014 óta állítja, hogy Oroszország megsérti az INF-szerződést. Amerikai részről tavaly óta állítják, hogy az oroszok a szárazföldi Iszkander-M rakétarendszer és a tengeri indítású Kalibr manőverező robotrepülőgép továbbfejlesztett elemeit tartalmazó 9M729 típusú manőverező robotrepülőgép tesztelésével követték el a szerződés megsértését, mert a fegyver hatótávolsága meghaladja az 500 kilométert. Moszkva ezt tagadja, és azzal vádolja Washingtont, hogy a Lengyelországba és Romániába, valamint a Távol-Keletre telepített vagy telepítendő ballisztikusrakéta-elhárító rendszerének kilövőállásai Tomahawk típusú manőverező robotrepülőgépek indítására is alkalmasak, ami ellentétes a megállapodással.Az orosz fél azt is mondja, hogy az amerikai csapásmérő drónokra és a ballisztikusrakéta-elhárítási gyakorlatok célpontjául kifejlesztett rakétákra szintén vonatkoznak a szerződésben foglalt korlátozások. (MTI)


Titkos műholdakkal készül halálos csapásra Amerika ellen Kim Dzsong Un

Nagy hatótávolságú atomrakéták helyett műholdakról mérhet végzetes csapást az Egyesült Államokra az észak-koreai diktátor, állítják szakértők.
Kim Dzsong Un országa durva tempóban fegyverkezik Fotó: Northfoto A kommunista állam által febocsátott szatellitek képesek lehetnek elektromágneses impulzusokkal megbénítani az USA áramellátó rendszerét, beláthatatlan károkat okozva - legalábbis ezt írja a Breitbartra hivatkozva aThe Daily Mail. A lapoknak nyilatkozó Dr. Peter Vincent Pry, a nemzetbizonsági kutatással és tanácsadással foglalkozó magáncég, aTask Force on National and Homeland Security in Americaigazgatója azt állítja, a fenyegetés valós: Észak-Korea két kémműholdat állított pályára, egyet 2012-ben, egyet pedig 2016-ban, a tárgyak alig több, mint másfél óra alatt kerülik meg a Földet, és nem lenne nehéz őket az Egyesült Államok fölé vezérelni. Pry szerint ha a műholdakról nagy magasságban nukleáris bombákat robbantanak, az olyan elektromágneses sugárzást bocsáthat ki, mely a felszínen megbéníthatja a teljes áramellátást, mely katasztrofális következményekkel járna. A szakértő szerint Észak-Korea legutóbbi rakétatesztje is egy elektromágneses impulzus-támadás tesztjének tűnt. - Ha az Egyesült Államok megtámadná Kim Dzsong Un országát, számolnia kell azzal, hogy az amerikai szárazföldet éri majd válaszcsapás - mondta Dr. Pry.