Csökkentik az urándúsító  kapacitást

Lausanne - A hatok és Irán megállapodott abban, hogy egyharmadára csökkentik Irán urándúsító kapacitását, és tíz éven át ellenőrzik ezt - közölték csütörtökön nyugati diplomáciai források. A megállapodás része az is, hogy a már meglévő dúsított uránkészlet nagyobb részét felhígítják, vagy külföldre szállítják - mondták a források.
MTI


Orbán Viktor: nem kérünk a terroristákból!

A miniszterelnök szokásához híven újra a Kossuth rádió vendége. Kövesse velünk percről percre, hogy miről beszél kormányfő.
07:30 Magyarország elemi érdeke Paks bővítése, elemi érdekünk Paks bővítése, így meg fog történni. Csak így biztosítható az olcsó áram. 07:40 10 milliárd dollárnyi összegről van szó, a rendszerváltás óta ekkora beruházás még nem volt.Ilyen technológiát használnak Nyugaton, ezek az országok részt akarnak venni az üzletben, az EU pedig védi érdekeiket. Orbán Viktor a Kossuth rádióban /Fotó: MTI- Illyés Tibor 07:41 Szeretném leszögezni, hogy a párizsi terrortámadás bekövetkezte után a gondolkodásunkat meg kell változtatnunk. Minket azzal vádoltak, hogy nem emberséges a kerítés építése. Mi az embertelenebb, ha feltartóztatjuk az azonosítatlan embereket, vagy ha ártatlan embereket veszélynek tesszük ki? A migránshelyzetet másik nézőpontból kell megközelíteni. A menekültek ekintélyes része olyan országból jön, ahol az EU és mi is hadat viselünk, tehát háborúban állunk velük. Szíriában, Irakban, Afganisztánban katonai akciókat hajtunk végre, itt vannak ellenségek. A párizsi terrortámadás egyik helyszíne /Fotó: AFP Az, hogy diverzánsokat dobjanak a hátországokba, régi eljárás. Ha háborúban állunk, nem lehet szabályozatlanul tömegeket beengedni az országokba anélkül, hogy tudnánk, kik ők és mit akarnak. 07:44 Az EU országai nem csak engedték, szállították a menekülteket. Nem kell érvelni, hogy a bevándorlás és a terrorizmus közt van összefüggés, ez egészen nyilvánvaló. Ehhez képest az EU vezetői azt állítják, hogy nem kell szigorítás, nincs összefüggés. Ezzel destabilizálják Európát. A terror nagy veszély, tudnunk kell, hogy nem vagyunk biztonságban. 07:45 Az összefüggés eltagadása politikai destabilizációt hoz magával. A radikális szélsőségesek támogatása nő, amiért az európai vezetők tagadják, hogy van összefüggés a migránshelyzet és a terrorizmus közt. Nem szabad átengednünk az igazmondást a radikálisoknak, hiszen ők kihasználják a helyzetet. Gyászol Franciaország /Fotó: Northfoto 07:46 A titkosszolgálati vezetőket nem érheti kritika, ők letették a döntéshozók elé az iratokat, sőt, a nyilvánosság elé álltak – ez nem megszokott. De ők is érezték, hogy nem működőképes a rendszer. Magyarországon csak azért nem álltak ki a nagkyözönség előtt, mert itt a titkosszolgálati vezetők, a terrorelhárítók véleményét nemcsak meghallgattuk, de végre is hajtottuk a javasolt intézkedéseket. Naponta olvasom a nemzetbiztonsági jelentéseket. Magyarország egyelőre nem tartozik a célpontok közé, egyelőre nem azonosítottak be olyan csoportokat, amelyek nekünk ártani akarnak. De más országokban beazonosítottak a kollégáik jelentése alapján növekvő fenyegetettséget. 07:48 Még nem kongatnám a vészharangokat, azt mondanám, számtalan dolog történt az elmúlt években, amik arra utalnak, hogy át kell gondolni az európai politikát. Ha ez megtörtént, az alapszerződésekhez is hozzá kell nyúlni, így a schengenihez is. A bevándorlás és a terrorveszély miatt is újra fel kell tenni az európai alapkérdéseket. A francia Nicolas Sarközy nálam ékesszólóbban úgy fogalmazott, hogy  újra kell alapítani az Európai Uniót. Azt majd meglátjuk, hogy ez a magyarokra milyen hatással van. Menekültáradat szeptember végén Magyarországon /Fotó: Northfoto 07:50 Magyarország minden erejét mozgósítva – katonai, titkosszolgálati, pénzügyi – betartja a schengeni megállapodást. Görögország például nem védi meg a déli határokat. Én nem szívesen lennék – és a magyarok sem – egy olyan szervezet tagja, ahol az egyiktől elvárják a szabályok betartását, a másiktól meg nem. 07:53 A kvótarendszert meg kell támadnunk és el kell lehetetlenítenünk. Ez a rendszer a párizsi terrorakció után azt jelentené, hogy szétterítjük a terrorizmust Európában. A menekültek közt szerintem nem kis számban vannak terroristák. A potenciális támadók szétszórása a legnagyobb őrültség, így meg kell védenünk a magyarokat. Csak a szlovákokkal vagyunk egy véleményen, a többiek ellenzik az EU döntését, de elfogadják. Mi azonban megtámadjuk az európai bíróság előtt ezt a döntést. Növeli a fenyegetettséget, a bűnözést, így meg kell akadályoznunk a kvótarendszer végrehajtását. A németek azt mondták, az október 21-e után érkezetteket visszatoloncolják. Ekkor tőlünk már nem érkezett oda senki, mert két kerítés is útjukat állta, így minket nem érint a visszatoloncolás terve. 07:55 A schengeni szerződés szerint a belépési országba kell visszavinni a menekülteket – ez Görögország. Ám a görögök nem látják el őket, tehát oda mégsem mehetnek. Vagyis az első uniós országba kell vinni, ahol beléptek. A görögök vállalták, hogy létrehoznak négy-öt nagy befogadó tábort, oda kell vinni a menekülteket, amíg a hazájukban nem rendeződik a helyzet. 07:57 Lassan le kell számolni az illúzióval, hogy van „európai megoldás”. Nemzeti megoldásokra van szükség, az országoknak végre kell hajtania a szerződésekben vállaltakat – és akkor nem lesz probléma. Ha valamelyik állam nem tudja végrehajtani a feladatát, segítséget kell neki nyújtani, de nem európai szinten gondolkodni a megoldásban, amit csak helyben lehetséges megtenni. Nem, nem kell európai megoldás, nemzeti felelősség kell – ezek összességéből áll össze az európai megoldás. 08:00 Az a megközelítés, hogy általános kártérítést rendeljen el a kormány Questor-ügyben, az nem helyes. Át kell térnünk a pontos elszámolás rendszerére, ez nem lesz egyszerű jogi és számviteli kérdés. Ki kell dolgozni ennek a rendszerét, s ez meg is fog történni.


USA: Hlavný jadrový vyjednáva odcestoval do Severnej Kórey

WASHINGTON 21. júna (SITA/AFP) - Hlavný americký jadrový vyjednáva Christopher Hill odcestoval do Severnej Kórey, potvrdilo v stredu americké ministerstvo zahraniných vecí. "Vyslanec Hill by mal do ... WASHINGTON 21. júna (SITA/AFP) - Hlavný americký jadrový vyjednáva Christopher Hill odcestoval do Severnej Kórey, potvrdilo v stredu americké ministerstvo zahraniných vecí. "Vyslanec Hill by mal do Pchjongjangu pricestova 21. júna popoludní a odís nasledujúce ráno," uvádza sa v správe ministerstva.SkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamouSkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamou Hill v stredu povedal, e esstranné rokovania o jadrovom odzbrojení KDR by sa mali obnovi po 4. júli. "Domnievam sa, e to bude zaiatkom júla," povedal Hill novinárom v Tokiu. "Bol by som radej, keby to nebolo tvrtého júla, ale ihne po tvrtom júli," uviedol. tvrtý júl je v USA tátnym sviatkom, poas ktorého sa oslavuje De nezávislosti. O termíne obnovenia esstranných rokovaní (Severná a Juná Kórea, USA, ína, Rusko a Japonsko) sa Hill vyjadril potom, o povedal, e inpektori OSN sú pripravení vráti sa do Severnej Kórey, aby monitorovali uzavretie jej jadrového reaktoru. Severná Kórea vo februári súhlasila s tým, e zatvorí svoj reaktor v Jongbone, ale odmietla to urobi skôr, ako dostane 20 miliónov dolárov, ktoré mala zmrazené v banke v Macau. Christopher Hill v utorok povedal, e tieto peniaze u boli prevedené na severokórejský úet.


Putinovi nelze věřit, zeptejte se Prigožina. Zelenskyj poprvé osobně promluvil v OSN

Rusko útočí nejen zbraněmi na Ukrajině, ale ohrožuje i další státy. Snaží se vyhandlovat přístup potravin na světové trhy za uznání okupace některých, ne-li všech zabraných území. Proměnilo ve zbraň i jadernou energetiku, prohlásil v úterý před Valným shromážděním OSN ukrajinský prezident Volodymyr Zelenskyj. Ten se zasedání v New Yorku osobně účastní poprvé. „Je mi známo, že jsou pokusy uzavřít jakési stínové zákulisní dohody. Ale zlu věřit nelze. Zeptejte se Prigožina, zda lze věřit Putinovým slibům,“ apeloval na přítomné hlavy států a v narážce na osud zemřelého šéfa ruské Wagnerovy skupiny Jevgenije Prigožina, jehož letoun se zřítil za značně podezřelých okolností do polí a obecně se předpokládá, že byl zabit. Ukrajinský prezident Volodymyr Zelenskyj hovoří na půdě Valného shromáždění OSN Ruská ozbrojená agrese proti Ukrajině je jedním z horkých témat probíhajícího zasedání. Rusko na něm stejně jako loni zastupuje ministr zahraničí Sergej Lavrov. Zda je již na místě, agentury nezmiňují. Cesta ruského představitele do New Yorku je maximálně složitá a časově náročná kvůli uzavřenému vzdušnému prostoru západních států pro ruské stroje, citovala během dne agentura TASS Lavrovova náměstka SergejeRjabkova. „Trasa přesunu je extrémně složitá – jak z hlediska času, tak (překonané) vzdálenosti,“ uvedl s tím, že USA povolení ke vstupu do svého vzdušného prostoru udělily. „Washington i nadále dělá maximum pro to, aby znesnadnil činnost ruské diplomacie v OSN. (…) Nicméně novinářský doprovod stihl získat víza před odletem delegace a povolení na průlet ministerského speciálu jsme obdrželi včas,“ prohlásil Rjabkov. Loni trval Lavrovův let vyhýbající se „nepřátelským státům“ ze severu asi 12 hodin, napsala ruská média. Generální tajemník OSN António Guterres na úvod zasedání zdůraznil, že Rusko invazí porušilo Chartu OSN. Podle amerického prezidenta Joea Bidena „jedině Rusko nese zodpovědnost za tuto válku“.  Je to rovněž Rusko, kdo stojí v cestě míru na Ukrajině a zároveň je schopné ji okamžitě ukončit, prohlásil během svého vystoupení. „Pokud se vzdáme základních principů Charty OSN, abychom ustoupili agresorovi, může si být kterýkoli členský stát jistý, že je chráněn? Pokud dovolíme, aby byla Ukrajina naporcována, je nezávislost jakéhokoli národa v bezpečí?“ dodal Biden. Ukraine gave up its third largest nuclear arsenal. The world then decided Russia should become a keeper of such power. Yet, history shows it was Russia who deserved nuclear disarmament the most. And Russia deserves it now – terrorists have no right to hold nuclear weapons.pic.twitter.com/5gsz3iijTf


Obama: 21. storoie budú formova americko-ínske vzahy

Prehbenie spolupráce Spojených tátov a íny je poda Obamu nevyhnutné na rieenie kúových svetových problémov, vrátane globálnej ekonomickej recesie a írenia jadrových zbraní. WASHINGTON. Americký prezident Barack Obama sa domnieva, e dejiny 21. storoia budú utvára vzahy medzi USA a ínou. Toto presvedenie vyjadril na úvod dvojdového strategického a ekonomického dialógu oboch vemocí, ktorý sa dnes zaal vo Washingtone.SkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamouSkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamou Prehbenie spolupráce Spojených tátov a íny je poda Obamu nevyhnutné na rieenie kúových svetových problémov, vrátane globálnej ekonomickej recesie a írenia jadrových zbraní a sporných nukleárnych programov Severnej Kórey. "Vzah medzi USA a ínou bude formova 21. storoie. Sme pripravení dosahova stály pokrok pri rieení niektorých z hlavných problémov naej doby," vyhlásil Obama. Súasne pripustil, e Peking a Washington nemajú rovnaké názory na vetky otázky. Prevanú as svojho vystúpenia venoval americký líder ekonomickým aspektom, okrajovo sa vak dotkol aj kontroverznej otázky udských práv. Vyzval pritom ínu na repektovanie práv etnických a náboenských menín. Ameriania "majú silnú vieru v repekt a ochranu udských práv a slobodu prejavu. Týka sa to etnických a náboenských menín v íne a rovnako aj v USA," kontatoval éf Bieleho domu. Diskusie na vysokej úrovni vo Washingtone sú pokraovaním ekonomického dialógu, ktorý odtartovala administratíva predchádzajúceho amerického prezidenta Georgea W. Busha.Obama rozíril rozhovory o oblas zahraninej politiky. Zdroj: AP, Reuters


Ahmanídidád: Iránsky jadrový program je výlune mierový

Jakarta 10. mája (TASR) - Iránsky prezident Mahmúd Ahmadínidád dnes zopakoval, e jadrový program jeho krajiny je výlune mierový. Obavy, ktoré západné ... Jakarta 10. mája (TASR) - Iránsky prezident Mahmúd Ahmadínidád dnes zopakoval, e jadrový program jeho krajiny je výlune mierový. Obavy, ktoré západné krajiny vyjadrujú v súvislosti s ním, oznail za "vekú lo".SkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamouSkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamou Teherán sa v iadnom prípade nevzdá práva vyvíja novú technológiu a jadrovú energiu chce rovnako ako Indonézia vyuíva na "dobré úely", povedal Ahmadínidád po stretnutí s indonézskym prezidentom Susilom Bambangom Judhojonom. Judhojono vyjadril nádej, e spor okolo iránskeho jadrového programu bude vyrieený pokojne. Ponúkol zárove sprostredkovanie rokovaní o zmiernení napätia v tejto záleitosti s tým, e Irán chce vies skutoné a férové rozhovory. USA obviujú Irán zo snahy vyvinú atómové zbrane, o Teherán popiera. Americká vláda presadzuje v Bezpenostnej rade OSN rezolúciu, ktorá by nariadila Iránu pozastavi program obohacovania uránu pod hrozbou sankcií a v nevyhnutnom prípade vojenského zásahu. Ahmadínidád pricestoval v pondelok na trojdovú návtevu Jakarty v rámci snahy získa podporu v spore okolo iránskeho jadrového programu. Na programe má tie podpisy dohôd v energetickej oblasti, následne sa na ostrove Bali zúastní na trojdovej rozvojovej konferencii.


Tendr na výstavbu nového bloku jaderné elektrárny v Dukovanech podle Fialy odstartuje příští týden

Vláda dá v příštím týdnu prostřednictvím ministerstva průmyslu pokyn k zahájení tendru na výstavbu nového bloku Jaderné elektrárny Dukovany. Konečného výběru se nebudou moci zúčastnit čínské a ruské firmy. Premiér Petr Fiala (ODS) to v neděli řekl České televizi. Již dříve předseda vlády uvedl, že vyhodnocení tendru by mělo být uzavřeno do konce roku 2024.Vláda podle Fialy udělala všechna rozhodnutí, která jsou potřeba k tomu, aby polostátní energetická společnost ČEZ mohla začít pracovat na tendru.„Je potřeba to všechno udělat rychle, začít všechny procesy tak, abychom do konce roku 2024 už měli vybraného dodavatele, který bude Dukovany stavět,“ řekl v pátek premiérČeská televize.Bezpečnostní charakteristiky a záruky na výběrového řízení dodavatele stavby nového bloku projednala koncem února Bezpečnostní rada státu. S tím, aby ministr průmyslu a obchodu Jozef Síkela (za STAN) podnikl kroky potřebné k vyhlášení tendru, vláda souhlasila 2. března.Síkela tehdy uvedl, že současné bloky elektrárny Dukovany je třeba odpojit nejpozději v roce 2045.Současně s vypsáním tendru Česko podle Síkely zahájí proces notifikace veřejné podpory projektu u Evropské komise. Schválení by mělo trvat zhruba dva a půl roku.Prezident Miloš Zeman loni v září podepsal takzvaný nízkouhlíkový zákon. Ten mimo jiné prostřednictvím bezpečnostních záruk počítá s tím, že pro výstavbu bude možné využít pouze technologie od dodavatelů ze států, které přistoupily k mezinárodní dohodě o vládních zakázkách z roku 1996. Rusko a Čína, které byly mezi zájemci o přihlášení se do tendru, mezi tyto státy nepatří.Mezi uchazeče na stavbu nového bloku v Dukovanech tak patří francouzská společnost EDF, jihokorejská KHNP a severoamerický Westinghouse.Předseda vlády již dříve uvedl, že vyhodnocení tendru by mělo být uzavřeno do konce roku 2024. S vydáním stavebního povolení se počítá v roce 2029. Zkušební provoz je podle něj nutné spustit v roce 2036.Česko má v současnosti šest jaderných bloků ve dvou elektrárnách. Dva bloky, každý o výkonu přibližně 1000 megawatt (MW), jsou v jihočeském Temelíně. Čtyři menší bloky s výkonem 510 MW stojí v Dukovanech.Jaderné elektrárny produkují zhruba třetinu veškeré elektřiny vyrobené v Česku. Loni dodaly Dukovany a Temelín do přenosové soustavy 30,73 terawatthodin (TWh) elektřiny, meziročně o tři procenta více. Téměř tak vyrovnaly dosud rekordní rok 2013, kdy oba české jaderné zdroje vyrobily 30,75 TWh energie.


Jedyny taki reaktor jądrowy w Polsce przestanie działać? Pracownicy alarmują

Dyrektor Narodowego Centrum Badań Jądrowych otrzymał list od pracowników obsługujących reaktor jądrowy MARIA, w którym proszą o podwyżki — informuje serwis Energetyka24. Jak zauważają, ich pensje "zbliżają się do płacy minimalnej". Problem jest również w zatrudnieniu nowych pracowników, co grozi wyłączeniem jedynego polskiego reaktora. Pracownicy Departamentu Eksploatacji Obiektów Jądrowych obsługujący reaktor MARIA zaznaczyli w liście, że "obecna sytuacja związana z wysoką inflacją, goniącym ją wzrostem średnich wynagrodzeń oraz brakiem podwyżek w Narodowym Centrum Badań Jądrowych spowodowała, że większość komórek organizacyjnych Departamentu Eksploatacji Obiektów Jądrowych ma problemy nie tylko z zatrudnieniem nowych, ale przede wszystkim z utrzymaniem obecnych pracowników". Brak podwyżek dla załogi reaktora sprawia, że ich pensje "zbliżają się do pułapu minimalnego wynagrodzenia". "Wskutek tego, coraz większa liczba doświadczonych pracowników, niezbędnych dla pracy MARII zastanawia się nad zmianą pracy w ciągu najbliższych kilku miesięcy" — piszą pracownicy. Jak opisuje portal, jeśli prośby załogi nie zostaną spełnione, praca reaktora MARIA stanęłaby pod znakiem zapytania. Serwis tłumaczy, że reaktor pełni absolutnie kluczową funkcję dla życia i zdrowia setek tysięcy ludzi, ponieważ "odgrywa ważną rolę przy produkcji radioizotopów medycznych", których "substancje emitujące promieniowanie wykorzystywane są w terapii lub diagnostyce nowotworów". Dalsza część artykułu pod materiałem wideo. Choć obecnie reaktor przechodzi modernizację, pracownicy zwracają uwagę, że "stworzyło to zadziwiającą sytuację, w której zapomniano o pracownikach, którzy tę modernizację mają przygotować, prowadzić i nadzorować". "Jeśli sytuacja płacowa szybko się nie poprawi (...), reaktor będzie musiał być wyłączony. Powodem będzie brak pracowników dbających o jego obsługę, konserwację i bezpieczeństwo. Spowoduje to nie tylko upadek prestiżu NCBJ, ale także wywoła znaczne niedobory na rynku radioizotopów medycznych" – wskazują pracownicy w liście, do którego dotarł portal.


Észak-Korea valószínűleg újraindítja jongbjoni atomreaktorát

Észak-Korea nagy valószínűséggel hat év után először újraindítja jongbjoni atomlétesítményét, amely képes nukleáris fűtőanyag újrafeldolgozásával atomfegyerhez alkalmas plutónium előállítására - közölte egy amerikai kutatóintézet szerdán. A Johns Hopkins Egyetem amerikai-koreai intézetének tájékoztatása szerint a létesítmény területét tíz héttel ezelőtt lezárták, ez pedig azt jelezheti, hogy a reaktor újraindítását készítik elő. Az amerikai egyetem szakértői műholdképek elemzésével jutottak erre a következtetésre. Az elemzők szerint a rutin jellegű karbantartási feladatok nem indokolnák a létesítmény ilyen hosszú ideig tartó lezárását. A kutatóintézetnek ennek ellenére nincsenek megdönthetetlen bizonyítékai az erőmű működésére, mivel a Nemzetközi Atomenergia-Ügynökség (NAÜ) szakértői 2009 áprilisa óta nem végezhetnek helyszíni ellenőrzést az 5 megawattos, grafitrudas szabályozású reaktorban.
MTI


Právo: Čtveřici policistů z CzechTeku mine trest

Trestnímu postihu se vyhnou čtyři chebští policisté, kteří zakročili proti jednomu z účastníků loňské technoparty v Mlýnci na Tachovsku, zjistilo Právo. Mladá fronta Dnes píše, že soukromý dopravce se bude soudit se státem. Mladoboleslavská automobilka slíbila snížit počet půjčovaného personálu. Dvacet let od havárie černobylské jaderné elektrárny připomínají Lidové noviny.Čtyři chebští policisté, kteří tvrdě zakročili proti jednomu z účastníků červencové technoparty CzechTek 2005 v Mlýnci na Tachovsku, už nemusejí mít strach z trestního postihu. Deník Právo píše, že žalobkyně se ztotožnila se závěry Inspekce ministra vnitra, podle které byl zákrok proveden v souladu se zákonem.Videozáznam, kde těžkooděnci kopou ležícího mladíka a tlučou do něj tomfou, není podle žalobkyně objektivní - je totiž nekvalitní a natočen pouze z jednoho úhlu, a tak prý zkresluje situaci. Tím, že žalobkyně zamítla stížnost zmocněnkyně poškozeného na rozhodnutí inspekce,  je případ definitivně uzavřen.Kvůli jedné z poslaneckých výhod - cestování veřejnou hromadnou dopravou zdarma chce soukromý dopravce Student Agency Radim Jančura žalovat stát. Podle něj je protiústavní zákon, který umožňuje poslancům a senátorům sednout do autobusu jen za cenu poslaneckého průkazu. Úspěšný podnikatel Jančura se v Mladé frontě Dnes dušuje, že o peníze mu nejde. Důchodcům jeho firma dává slevu, i když nemusí. Poslancům a senátorům ji dát musí, a přitom zrovna oni to nepotřebují.Jančuru ale podle Mladé fronty Dnes čeká dlouhá cesta, než se jeho žaloba dostane k Ústavnímu soudu. Musí se nejdříve obrátit na občanský soud a vyčerpat všechny možnosti, které mu naše právo dává.List také připomíná, jaké dopravní výhody zákonodárci mají - vlaky, autobusy i městskou dopravu zdarma. Vnitrostátní letenky z domova do Prahy zdarma. Příspěvek na dojíždění do práce podle vzdálenosti místa bydliště od sídla Sněmovny. Výdaje na dopravu při služebních cestách do zahraničí. Přitom základní plat poslance je 57 600 korun.Deník Právo píše o půjčených pracovnících mladoboleslavské automobilky Škoda. Prostřednictvím agentur a dohody o zapůjčení personálu v ní pracují přes tři tisícovky lidí, kteří nemají smlouvu přímo se Škodovkou. Jsou to především Slováci, Ukrajinci a  Poláci.Pracují údajně za 50 až 60 korun na hodinu, zbytek inkasuje agentura. Představitelé automobilky tvrdí, že jde o lidi, kterými továrna řeší nedostatek pracovníků potřebné kvalifikace, jejich finanční odměnu ale zveřejnit nechce. Věc se nelíbí ani odborům.Právo cituje jejich názor, že na úkor kmenových zaměstnanců se tak řeší nezaměstnanost v Polsku nebo na Slovensku. Navíc mezi lidmi roste nevraživost, protože mezi půjčenými pracovníky a zaměstnanci je velmi nerovné postavení. Odbory proto na vedení firmy tlačí, aby se počet půjčovaného personálů výrazně snížil. Člen představenstva Škoda Auto Martin Jahn prozradil, že se vedení zavázalo snížit počet na dva tisíce, nedokáže ale určit termín, kdy k tomu dojde.Lidové noviny připomínají 20 let od havárie v Černobylu. Radiace způsobená jaderným výbuchem stojí podle vědců z Ústavu experimentální medicíny Akademie věd za zvýšením počtu potratů v Česku. Sedm měsíců po katastrofě se podle nich narodilo o 450 chlapců méně než obvykle.Mužské plody jsou totiž citlivější a zranitelnější než ženské. Souvislost mezi ozářením a potratem v druhém nebo třetím měsíci těhotenství ukazují také výzkumy japonských vědců. Studii českých odborníků ale odmítají lidé ze Státního ústavu radiační ochrany. Pokládají dávky záření, které mohli obdržet lidé na našem území, za zdraví neškodné. Upozorňují také, že k podobným závěrům nedospěli vědci v jiných evropských státech.


Na Ukrajine sa deje nieo znepokojivé: Rusko varuje! Podozrivé jadrové aktivity

Rusko dúfa, e Medzinárodná agentúra pre atómovú energiu (MAAE) a Európska únia sa pozrú na jadrovú aktivitu Ukrajiny, ktorá poda Moskvy naznauje, e by Kyjev mohol pracova na výrobe takzvanej pinavej bomby. Vyplýva to z pondelkového vyhlásenia riaditea ruskej Sluby vonkajej rozviedky (SVR) Sergeja Narykina. TASR správu prevzala z agentúry Reuters.SVR má poda Narykina informácie, e z jadrovej elektrárne Rivne na západe Ukrajiny bolo tajne odoslané "oiarené palivo" do skladu vyhoreného paliva v ernobyle.Takéto podozrivé konanie sa dá vysvetli iba tak, e sa Kyjev snaí vyrobi pinavú bombu, uviedol éf SVR vo vyhlásení. Pre svoje tvrdenia vak nepredloil dôkazy. Ukrajinské ministerstvo obrany sa k tomuto obvineniu zatia nevyjadrilo. Kyjev v minulosti uviedol, e svoju zodpovednos za jadrovú energiu berie vemi váne. Zárove obvinil Rusko z ahkomysenosti v spojitosti so Záporoskou jadrovou elektrárou, ktorú u viac ako rok okupujú ruské sily. Na Kryme vybuchlo auto s dôleitým proruským predstaviteom: Hrozivé popáleniny Na Kryme vybuchlo auto s dôleitým proruským predstaviteom: Hrozivé popáleniny pinavá bomba je konvenná bomba s prímesou rádioaktívneho, biologického alebo chemického materiálu, ktorý sa rozptýli pri výbuchu do vekej oblasti. Pri jej pouití nenastáva jadrový výbuch. Moskva u vlani bez predloenia dôkazov tvrdila, e Ukrajina sa chystá poui pinavú bombu na svojom vlastnom území. USA a alie západné krajiny vtedy tieto ruské tvrdenia odmietli a naopak uviedli, e v skutonosti by mohlo pinavú bombu poui Rusko pri tzv. útoku pod falonou vlajkou a zodpovednos pripíe Ukrajine.


Az áramfogyasztást is befolyásolták a járvány miatt meghozott intézkedések

Nagyjából 10 százalékkal kevesebb villamos energiára volt igény Magyarországon az idén májusban, mint egy évvel korábban - írja a Magyar Nemzet a Magyar Energetikai és Közmű-szabályozási Hivatal adatai alapján. A mérséklődés a járvány miatt hozott intézkedéseknek és annak tudható be, hogy az idén májusban két munkanappal kevesebb volt, mint a tavalyiban - írta a lap. Az átlagos rendszerterhelés májusban 560 megawattal (MW), a maximális rendszerterhelés (negyedórás átlag) 728 megawattal csökkent tavaly májushoz képest. Ebben az időszakban az atomerőmű a hazai áramtermelés 55 százalékát, a lignittüzelésű egységek és a korszerű gázturbinák a 10-10 százalékát, a naperőművek a 7,8 százalékát biztosították. Az utóbbi kategória termelésének aránya kedvező időjárási feltételek mellett a csúcsidőszakban 18-25 százalék közötti volt. A lakossági áram ára eközben sem változott, a hatósági szabályozás miatt továbbra is Budapesten a legolcsóbb a villamos energia az uniós fővárosok között, egy kilowattóra 10,76 eurócentbe kerül.


"Zamknijcie elektrownie" - Japończycy wyszli na ulice

Około 2 tys. osób protestowało w stolicy Japonii, Tokio, przeciwko wykorzystaniu energii jądrowej dokładnie w trzy miesiące po poważnej awarii w elektrowni jądrowej Fukushima, spowodowanej niszczycielskim trzęsieniem ziemi i falą tsunami. Około 2 tys. osób protestowało w stolicy Japonii, Tokio, przeciwko wykorzystaniu energii jądrowej dokładnie w trzy miesiące po poważnej awarii w elektrowni jądrowej Fukushima, spowodowanej niszczycielskim trzęsieniem ziemi i falą tsunami."Natychmiast zaprzestańcie wykorzystywać energię jądrową i zamknijcie elektrownie" - głosiło jedno z haseł na transparencie niesionym przez uczestników demonstracji w centrum japońskiej stolicy.Manifestacje odbywały się tego dnia również w innych częściach Tokio. Grający na bębnach tłum protestujących wznosił slogany przeciwko wykorzystaniu energii jądrowej. Demonstranci szli ulicami w stronę budynku ministerstwa gospodarki i siedziby operatora Fukushimy - firmy TEPCO.- Od czasu trzęsienia ziemi zdałem sobie sprawę, że energia jądrowa jest po prostu zbyt niebezpieczna - mówił 32-letni mężczyzna, który na demonstrację przyszedł z kilkoma przyjaciółmi.Wśród manifestantów znaleźli się zarówno przedstawiciele dużych organizacji, walczących wcześniej m.in. o prawa kobiet, jak i mniejsze grupki osób, w tym całe rodziny z dziećmi. Nawet psy miały na sobie ubranka z antynuklearnymi sloganami.- Boje się o swoje dzieci. Nie chodzi tylko o Fukushimę; problemy z promieniowaniem są nawet tu, w Tokio - mówiła 45-letnia kobieta, która na demonstrację przyszła z mężem i 9-letnią córeczką.Wskutek trzęsienia ziemi o sile 9 w skali Richtera i wywołanej przez nie wysoką na 14 metrów falą tsunami zostały uszkodzone systemy chłodzenia reaktorów w znajdującej się około 240 km na północ od Tokio elektrowni Fukushima I. Doprowadziło to do serii eksplozji i częściowego stopienia rdzeni paliwowych w reaktorach, a następnie do wycieków radioaktywnych na dużą skalę.W zeszłym tygodniu firma TEPCO poinformowała, że promieniowanie w powietrzu osiągnęło w tej siłowni rekordowy poziom 4 tys. milisiwertów na godzinę.TEPCO ostrzegło też, że w elektrowni zalega ponad 100 tys. ton silnie promieniotwórczej wody chłodzącej. Koncern wyraża obawy, że w nadchodzącej porze deszczowej radioaktywna ciecz może się przedostać do otoczenia.Po 11 marca ze strefy w promieniu 20 km od elektrowni Fukushima I ewakuowano ponad 80 tysięcy mieszkańców.Wypadek w siłowni spowodował wznowienie narodowej debaty na temat wykorzystania energii jądrowej w Japonii, która ma niewiele naturalnych zasobów i w dużym stopniu uzależniona jest właśnie od energetyki jądrowej.W połowie maja premier Naoto Kan oświadczył, że po wypadku w Fukushimie jego kraj musi zacząć odstępować od planu mającego na celu zwiększenie z 30 do 50 proc. udziału energetyki jądrowej w produkowanej energii elektrycznej.Na początku czerwca japoński premier przetrwał głosowanie w parlamencie nad wotum nieufności. Ugrupowania opozycyjne krytykowały reakcję Kana na trzęsienie ziemi i tsunami, a następnie kryzys w Fukushimie, grożąc blokadą ustaw tak długo, jak premier pozostanie u władzy. Kan zapowiedział, że zrezygnuje z urzędu, jak tylko uda mu się przezwyciężyć kryzys nuklearny oraz odbudować kraj po trzęsieniu ziemi i tsunami. Niszczycielki żywioł pochłonął 23 tysiące istnień ludzkich.


Nowy wyścig zbrojeń. "Zagrożenie wojną atomową najwyższe od 50 lat" [OPINIA]

Nowe próby rozmieszczania rakiet zdolnych do przenoszenia głowic atomowych grożą zniweczeniem wieloletnich postępów w dziedzinie nierozprzestrzeniania broni atomowej. — Zagrożenie jest obecnie najwyższe od czasu kryzysu kubańskiego w 1962 r. — pisze szwedka laureatka pokojowej nagrody Nobla Beatrice Fihn. Wojna w Ukrainie. Relacja tekstowa NA ŻYWO Zakończenie zimnej wojny doprowadziło do ważnego momentu z punktu widzenia rozbrojenia nuklearnego. Po rozpadzie Związku Radzieckiego wytrwałe zabiegi dyplomatyczne doprowadziły do usunięcia radzieckiej strategicznej broni jądrowej, która była zlokalizowana na Białorusi, w Ukrainie i w Kazachstanie. Ze wszystkich państw wcześniej wchodzących w skład ZSRR usunięto także radziecką taktyczną broń jądrową. Teraz jednak, po 30 latach, istnieje bardzo poważne ryzyko, że osiągnięcia te zostaną zaprzepaszczone. A to może spowodować wzrost zagrożenia wojną z użyciem broni nuklearnej do najwyższego poziomu od czasu kryzysu kubańskiego w 1962 r. Dalsza część tekstu znajduje się pod materiałem wideo. Od czasu, gdy w poniedziałek prezydent Rosji Władimir Putin uznał obwody doniecki i ługański na Donbasie za niepodległe państwa, łamiąc tym samym postanowienia Karty Narodów Zjednoczonych i prawa międzynarodowego, na pierwszym planie pojawia się pytanie, czy zagraża nam również konflikt nuklearny. Nie było przypadku w tym, że na początku tygodnia Putin wraz z przywódcą Białorusi Aleksandrem Łukaszenką obserwował manewry wojskowe symulujące użycie broni jądrowej. Obaj przywódcy dążą bowiem do zmiany, dzięki której mogliby na nowo nakreślić atomową mapę Europy. W kwestii broni atomowej Putin staje się coraz bardziej agresywny. Okazuje lekceważenie wobec prawa międzynarodowego i stawia na niebezpieczną eskalację konfliktu. Łukaszenko tymczasem przekuwa słowa w czyny — w niedzielę odbędzie się referendum, które może zmienić konstytucję Białorusi, zezwalając państwu na posiadanie broni atomowej na swoim terytorium. Łukaszenko stwierdził również, że Białoruś byłaby otwarta na przyjęcie rosyjskiej broni atomowej. Władze w Moskwie zadeklarowały zresztą, że zamierzają to zrobić, jeśli NATO będzie rozmieszczać kolejne uzbrojenie na wschodniej flance lub jeśli Ukraina będzie chciała dołączyć do Sojuszu. Ale Rosja i Białoruś nie są jedynymi państwami, które promują taką agresywną i nieodpowiedzialną postawę. Stany Zjednoczone nadal wykorzystują wątpliwą interpretację Układu o nierozprzestrzenianiu broni jądrowej (NPT), który zabrania państwom "posiadania" broni jądrowej, ale pozwala im ją gościć. W pięciu państwach europejskich znajduje się obecnie około 100 sztuk amerykańskiej broni jądrowej: w Belgii, Holandii, Niemczech, Włoszech i Turcji — mimo że opinia publiczna zdecydowanie sprzeciwia się rozmieszczeniu tej broni. Dobrym podsumowaniem podejścia do broni atomowej jest od dziesięcioleci fraza: ufaj, że zwycięży rozsądek. W przeszłości przywódcy państw europejskich wzruszali ramionami, gdy organizacje nagrodzone Nagrodą Nobla, takie jak Międzynarodowa Kampania na rzecz Zniesienia Broni Jądrowej, Międzynarodowy Komitet Czerwonego Krzyża i Organizacja Narodów Zjednoczonych, ostrzegały przed katastrofalnymi skutkami humanitarnymi i rosnącym ryzykiem użycia broni atomowej. Teraz jednak widzimy, że przywódcy nie powinni wystawiać ludzkości na takie ryzyko. Rozmieszczenie broni atomowej w Europie Wschodniej może sprawić, że amerykańska i rosyjska broń największego kalibru znajdą się bliżej siebie niż kiedykolwiek w historii. Nie byłby to drugi kryzys kubański, lecz sytuacja o wiele bardziej niestabilna. Na szczęście istnieje droga do deeskalacji i rozbrojenia. Po pierwsze, społeczność międzynarodowa musi stanowczo potępić łamanie przez Rosję prawa międzynarodowego i zdecydowanie opowiedzieć się za prawem Ukrainy do suwerenności. Łukaszenko musi również zmienić kurs i uszanować wolę narodu białoruskiego, który chce, aby status kraju jako nienuklearnego pozostał zapisany w konstytucji. Ale same te działania nie wystarczą. Wszystkie kraje w Europie, od sojuszników Rosji, takich jak Białoruś, po sojuszników USA w NATO, powinny podpisać wiążący traktat ONZ o zakazie broni jądrowej (TPNW), który wszedł w życie w zeszłym roku, i zobowiązać się, że nigdy nie będą używać, posiadać ani gościć broni masowego rażenia. Obecny kryzys przypomina nam, że państwa, które rozwijają broń jądrową, nie są jedynymi, na które oddziałuje obecne zagrożenie. Nie istnieje coś takiego jak "ograniczona wojna nuklearna", a jakiekolwiek użycie broni nuklearnej w Europie pociągnęłoby za sobą zaangażowanie kilkudziesięciu państw. Żadne z państw posiadających broń jądrową ani żadna organizacja międzynarodowa nie są w stanie poradzić sobie z takimi konsekwencjami — ani służba zdrowia, ani służby ratownicze. Dodatkowo traktat ONZ usuwa luki w NPT i upoważnia kraje nieposiadające broni jądrowej do podjęcia konkretnych działań na rzecz rozbrojenia i zapewnienia, że ich narody nigdy nie będą gościć broni atomowej. Nadzieja i zaufanie do garstki przywódców nie może być konkretną strategią, która mogłaby zapobiec przekształceniu się obecnego kryzysu w katastrofę nuklearną. Ale ten traktat daje taką nadzieję. Pilnie potrzebujemy działań dyplomatycznych opartych na prawie międzynarodowym, które podtrzymają i rozszerzą zdobycze rozbrojeniowe osiągnięte pod koniec zimnej wojny. Potrzebujemy ich właśnie teraz. Beatrice Fihn jest laureatką Pokojowej Nagrody Nobla i dyrektorem wykonawczym Międzynarodowej Kampanii na rzecz Zniesienia Broni Nuklearnej (ICAN). Cieszymy się, że jesteś z nami. Zapisz się na newsletter Onetu, aby otrzymywać od nas najbardziej wartościowe treści Źródło: Politico


8 milliárd feletti osztalékot fizet az államkasszába az atomerőmű

Elfogadta a részvénytársaság 2014. évi mérlegét és eredmény-kimutatását 2015. május 8-án tartott éves rendes közgyűlésén az MVM Paksi Atomerőmű Zrt. A közgyűlés döntése nyomán a cég több mint 8 milliárd forint osztalékot fizet az államkasszába. A Paksi Atomerőmű honlapján olvasható összefoglaló szerint 8 milliárd 228 millió 922 ezer 650 forint osztalék kifizetéséről született döntés, az összeget 2015. augusztus 15-én fizeti be az államkasszába a Paksi Atomerőmű. A Paksi Atomerőmű által megtermelt villamosenergia mennyisége nőtt 2014-ben az előző évhez képest, de az értékesítési nettó árbevétele a rezsicsökkentés okán mérsékelt árak miatt 6,8 százalékkal alatta maradt a 2013-asnak. Az MVM Paksi Atomerőmű Zrt. az elmúlt évre vonatkozóan 172,9 milliárd forint árbevételt könyvelhetett el.
MTI


Japonsko predilo innos dvoch starnúcich reaktorov

Predpisy stanovujú maximálny as prevádzky reaktorov na 40 rokov, ale umoujú predenie ich innosti. TOKIO. Japonský jadrový regulaný úrad povolil predenie innosti dvoch starnúcich jadrových reaktorov v elektrárni Takahama na pobreí Japonského mora o 20 rokov. Ide o prvé takéto rozhodnutie od jadrovej katastrofy v elektrárni Fukuima v roku 2011, po ktorej boli sprísnené predpisy, informovala agentúra DPA.SkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamouSkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamou Oba spomínané reaktory v meste Takahama, ktoré leí na juhu najväieho japonského ostrova Honu, sú viac ako 40-roné. Sprísnené predpisy stanovujú maximálny as prevádzky reaktorov v princípe na 40 rokov, ale umoujú predenie ich innosti o alích 20 rokov, ak to regulaný úrad povolí. Oba reaktory spolonosti Kansai Electric Power Co. (KEPCO) sú v neinnosti od pravidelnej údrby v roku 2011. Iba dva zo 43 japonských jadrových reaktorov sú v prevádzke. Elektrárenská spolonos Kyushu Electric Power Co. ich retartovala vlani v jadrovej elektrárni Sendai, leiacej na juhozápade Japonska v provincii Kagoima. V dôsledku jadrovej katastrofy vo Fukuime z 11. marca 2011, ku ktorej dolo po zemetrasení s magnitúdou 9,0 a následnej prívalovej vlne cunami, bolo z bezpenostných dôvodov odstavených vetkých 48 jadrových reaktorov v Japonsku, z toho 43 funkných. Loading


Óriási üzlet lehet ez a Molnak

Kövesse az Indexet Facebookon is! A Mol újrakezdené a tárgyalásokat a német közszolgáltató RWE olaj- és gázipari egységének (DEA) megvásárlásáról, amennyiben a cég egy orosz milliárdosnak tervezett eladása meghiúsulna - írjaNapi.hua Reutersre hivatkozva. A Mol szóvivője csütörtökön a hírügynökséggel közölte: az ismert tény, hogy a Mol mindig is egy igéretes befektetési lehetőségként tekintett a DEA-ra. Az RWE márciusban egyezett meg rról, hogy a DEA-t 5,1 milliárd euróért eladnák az orosz milliárdos, Michail Fridman által vezetett befektetői csoportnak, A Financial Times azonban csütörtökön úgy értesült, hogy a britek megakadályozhatják az üzletet. Az ügyet ismerő források annak idején azt mondták, a Mol a BASF olaj- és gázüzletágával, a Wintershall-lal együtt adott be kötelező érvényű ajánlatot a DEA-ra. Az RWE nem kommentálta az értesülést, és a Wintershall sem adott még választ a Reuters megkeresésére. A versenytársakhoz hasonlóan az RWE ezzel az eladással is mérsékelné a fukusimai atomkatasztrófát követően a német atomenergiában történt változások miatt keletkező veszteségeket. A DEA 14 országban van jelen, összesen közel 200 olaj és gázkitermelési licensz birtokosa. A vállalat szénhidrogén kitermelése a tavalyi évben napi 80 ezer hordó körül alakult, több mint 700 millió hordónyi bizonyított készletmennyiség mellett. A DEA tavalyi évi EBITDA-ja 940 millió euró volt a Portfolio.hu szerint. Kövesse az Indexet Facebookon is!


Růst cen energií kvůli ruské invazi může slovenskou ekonomiku zlikvidovat, řekl Heger

Slovenské ekonomice hrozí kvůli prudce rostoucím nákladům na elektřinu kolaps, řekl britskému ekonomickému listu Financial Times slovenský premiér Eduard Heger. Obrovský nárůst cen po ruské invazi na Ukrajinu by podle něj mohl slovenskou ekonomiku zlikvidovat, pokud Bratislava nezíská z Bruselu podporu v řádu miliard eur. Heger zároveň varoval, že pokud by se jeho země pomoci z Evropské unie nedočkala, byl by nucen přistoupit k zestátnění dodávek energií v zemi. Slovensko je významným producentem elektřiny z jaderných a vodních elektráren. Největší producent v zemi ale na začátku roku učinil nákladné rozhodnutí - prodat přebytečnou energii obchodníkům. Tito obchodníci nyní prodávají kontrakty zpět na Slovensko za tržní ceny, které jsou zhruba pětkrát vyšší. "Slováci kupují za 500 eur to, co prodali za 100 eur," prohlásil Heger. To je také podle něj důvod, proč by na Slovensku nefungoval plán Evropské komise uvalit mimořádnou daň na výrobce elektřiny v regionu. Hegerovo varování zdůrazňuje obrovské důsledky snahy Moskvy omezit dodávky plynu do Evropy v reakci na sankce Evropské unie, zavedené proti Rusku za jeho invazi na Ukrajinu. Ty letos v létě výrazně přispěly k tomu, že cena elektřiny v Evropě vystoupala na rekordní hodnoty. Heger uvedl, že pokud chce EU daň z mimořádných zisků, musí být evropská. Zisky z daně by pak měly být rozděleny rovnoměrně po celé EU, což by Slovensku vyneslo asi 1,5 miliardy eur (37 miliard Kč). Chce také, aby Brusel uvolnil pět miliard eur z nevyužitých fondů pro regionální rozvoj a tyto peníze použil na snížení účtů za energie pro podniky. "V opačném případě (slovenské podniky) zavřou a může dojít skutečně ke kolapsu celé ekonomiky," řekl Heger. Evropská komise navrhla, aby bylo možné donutit výrobce elektřiny, kteří nepoužívají plyn, odevzdat výnosy nad 180 eur za megawatthodinu a tyto peníze použít na kompenzaci spotřebitelům. To je však nad úrovní, na které prodávaly většinu své energie Slovenské elektrárny, hlavní slovenská elektrárenská společnost. Heger proto vyzval Brusel, aby případnou daň z neočekávaných zisků rozšířil i na zprostředkovatele, kteří z vysokých cen rovněž profitují. "Musíme zahrnout i obchodníky, protože musíme pochopit, že obchodníci jsou ti, kdo vlastní kontrakty (na energii)," řekl. O návrzích Komise mají jednat ministři energetiky EU na pátečním zasedání. Heger však připustil, že Slovensko by mohlo být přehlasováno. Heger zdůraznil, že Slovensko s počtem 5,5 milionu obyvatel je v obtížné situaci, protože účty za energie tvoří deset procent průměrných výdajů domácností a země má také neúměrně velký sektor těžkého průmyslu. Tyto továrny budou v nejbližší době podepisovat smlouvy na dodávky elektřiny v příštím roce, a pokud obchodníci začnou nabízet ceny 500 až 600 eur za megawatthodinu, začne to ekonomiku okamžitě ničit. Kvůli vysokým cenám už zastavila výrobu hliníkárenská společnost Slovalco, která se na spotřebě elektřiny v zemi podílí téměř desetinou. Ekonomika Slovenska kvůli válce na Ukrajině zpomalila a Komise Slovensku zhoršila prognózu růstu ekonomiky na letošní rok na 1,9 procenta. Na příští rok počítá s růstem o 2,7 procenta. Inflace dosáhla dvouciferných hodnot.


V Japonsku zapnú od zemetrasenia prvé jadrové reaktory

Japonsko je odkázané na dovoz drahých energií, väina jadrových reaktorov je vypnutých. TOKIO. Tri roky po zemetrasení vydal v stredu japonský úrad pre jadrovú energetiku povolenie na obnovenie innosti dvoch jadrových reaktorov v elektrárni Sendai na ostrove Honú. Pre vládu, ktorá sa snaí o návrat k jadrovej energii, ide o pozitívnu správu.SkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamouSkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamou Po zemetrasení, kedy bola pokodená jadrová elektráre Fukuima I, museli aponské atómové elektrárne prejs kontrolami a úpravami. A následne ich môu opätovne spusti. Krajina sa aktuálne ete musí spolieha na drahý dovoz energií. Japonská vláda pred dvoma rokmi rozhodla o retartovaní dvoch reaktorov v Ói na ostrove Honu pre akútny nedostatok elektriny. V septembri 2013 ich vak znovu vypli v záujme alích kontrol. V súasnosti je vetkých takmer 50 nukleárnych reaktorov mimo prevádzky.


Dárek velkému vůdci? Jaderný test

Soul - Zatímco svět s obavami vzhlíží k Severní Koreji, která hrozí jaderným testem, korejská média toto téma ignorují. S nadšením se totiž věnují oslavě svého neomezeného vůdce Kim Čong Ila, který se přesně před 9 lety dostal v izolované komunistické zemi k moci. Pchjongjang minulý týden oznámil, že provede jaderný test, ale neuvedl kdy. Objevily se spekulace, že by to mohlo být právě v neděli, v den kdy KLDR slaví 61. výročí zaloření vládnoucí Dělnické strany.  "Svět obdivuje absolutní sílu a moc našeho drahého vůdce," uvádí korejská státní agentura KCNA. Šestistránkový deník Rodong Sinmun v úvodníku píše o vyjímečné a mimořádné politické zdatnosti korejského vůdce:Foto: Reuters "Ukázal brilantní příklad, když straně vnuknul ideu 'juche' (velké samostatnosti a sebedůvěry) a posunul revoluci se sílou ideologie k rozkvětu socialismu." "Vláda nášeho velkého vůdce Kim Čong-ila se zapsala do historie posílením soudržnosti našeho revolučního ducha a vytvořila tak zázrak století," dodává Rodong Sinmun. Nikde se však nepíše o plánovaném jaderném testu.  Symbolické předání dárku, který chtěli severokorejští generálové v podobě jaderného testu slavícímu vůdci a straně věnovat se však zřejmě neuskuteční. V Pekingu, zdroj blízký Pchjongjangu totiž uvedl, že generálové přesvědčili Kim Čong-ila, aby jaderný test odložil, a to právě kvůli postoji sousední Číny. Čínský velvyslanec při OSN řekl, že Čína, která ma nejbližší vztahy s komunistickým režimem, už nemusí dále KLDR ochraňovat, pokud jaderný test provede. A přijít o ochranu Číny se generálům vůbec nelíbí.Čínský premiér Wen Ťia-pao hostí v Pekingu nového japonského premiéra Šinzo Abého | Foto: Reuters  Mezinárodní rozruch kolem plánovaných testů ještě zvýšila dnešní průlomová návštěva nového japonského premiéra Šinzo Abého v Číně. Premiér jede urovnávat napjaté sousedské vztahy, po Pekingu zavítá také do Soulu.(více o novém japonském premiérovi ZDE) Jde o první návštěvu japonského premiéra v Číně za posledních pět let a první zahraniční návštěvu Abeho od nástupu do funkce 26. září. A na stole bude Severní Korea, jako hlavní téma. "Měli bychom pracovat na čínsko-japonských vztazích v souladu se světovým trendem a potřebami našich národů," uvedl v souvislosti s návštěvou čínský premiér Wen Ťia-pao.  Pokud KLDR skutečně v budoucnu test provede, pak sousedním zemím nezbývá než doufat, že její technologie jsou dobře nastavené. Každé případné fiasko by podle expertů mohlo vést k zamoření velké oblasti severovýchodní Asie, stejně jako to bylo v případě úniku radiace z Černobylu (O Černobylu více ZDE).Z jaderné elektrárny v Černobylu v roce 1986 uniklo největší množství radiace, které zamořilo mnoho evropských států | Foto: Reuters Mezi státy, které vzhledem ke geografické poloze mohou být radiací nejvíce zasaženy, je právě i k Pchjongjangu loajální Čína. "Nejsem si jistý, že by radiace zasáhla Japonsko, ale může zasáhnout Čínu, Rusko či Jižní Koreu, tedy `přátele` Severní Koreje," říká pro AFP Narušige Mičišita, japonský expert na KLDR. Kdyby se vše odehrálo bez potíží pod zemí, neměla by radiace okolí ohrozit. Ovšem existují pochybnosti, nakolik jsou severokorejské bezpečnostní síly schopné, v souvislosti s nedávným selháním testovaných raket.  Kim Čong-il se stal prvním světovým komunistickým vůdcem, který zdědil v roce 1997 vládu po svém otci. Tři roky po jeho smrti se stal generálním tajemníkem Dělnické strany a tím také neomezeným vládcem Severní Koreje.Foto: Aktuálně.cz Od doby co se dostal k moci, se už tak špatná ekonomika izolované země ještě zhoršila a zcela závisí na pomoci zvenčí, hlavně od sousedů z Číny a Jižní Koreje. Velký hladomor v druhé polovině 90. let zabil zhruba 10 procent obyvatel, tedy 2,5 milionu lidí. Západní lidskoprávní organizace uvádějí, že Severní Korea je zemí, kde se nejvíce porušují lidská práva na celé planetě. Posledním incidentem v napjatých vztazích se sousedy se udál včera, kdy jihokorejské jednotky vypálily varovné výstřely poté, co pět severkorejských vojáků vkročilo do jižní části demilitarizované zóny, která dělí poloostrov od skončení korejské války mezi léty 1950-1953. Zdroj: Reuters, AP, AFP, ČTK, KCNA


Testem nové balistické rakety Severní Korea porušila rezoluce Rady bezpečnosti a mezinárodní právo

Japonsko, Spojené státy a Jižní Korea žádají o svolání Rady bezpečnosti OSN. Důvodem je nedělní raketový test, který provedla Severní Korea. Podle té se úspěšně podařilo vyzkoušet zcela nový zbraňový systém, který je schopen nést jadernou hlavici.Podle amerických zdrojů by se nejvyšší orgán Organizace měl sejít ještě v pondělí. Tokio, Soul a Washington o to požádaly společně kvůli tomu, že testem balistické rakety Severní Korea porušila rezoluce Rady bezpečnosti a mezinárodní právo, které této zemi podobné kroky zapovídají mimo jiné kvůli jejím jaderným testům.Spojené státy, Japonsko i Jižní Korea už test odsoudily. Podle obou zmíněných východoasijských zemí je to cílená vojenská provokace namířená proti novému americkému prezidentovi Donaldu Trumpovi. A ten už také reagoval.„Chci, aby všichni věděli, že Spojené státy stojí za Japonskem. Je to skvělý spojenec. Stoprocentně,“ řekl Trump při společné tiskové konferenci s Japonským premiérem Šinzó Abem. Právě to, že Pchjongjang raketu otestoval v době, kdy byl japonský premiér ve Spojených státech, podle Tokia zřetelně dokazuje, že cílem je provokace. Japonsko už podalo oficiální protest skrze svou ambasádu v čínském Pekingu.Čína, tedy klíčový partner Pchjongjangu, mezitím mlčí. Tento člen Rady bezpečnosti OSN je jediný stát, který se stalinistickým režimem v Pchjongjangu komunikuje a v poslední době se snaží omezit alespoň jaderné aktivity vůdce Kim Čong-una.Tisíce kilometrů doletuJihokorejské vojenské zdroje potvrdily, že raketa je novým typem střely, která ke startu používá pevné palivo - přesněji řečeno stlačený plyn - což je technologie užívaná u raket odpalovaných z ponorek. Raketa Pukguksong-2 je současně upraveným typem střely Musudan, což je severokorejská balistická raketa středního doletu.Testovaná raketa vyletěla podle amerických vojenských zdrojů do výšky asi 550 kilometrů, a pak spadla do Japonského moře asi 500 kilometrů od místa odpálení - což byla vojenská základna Panghyon západě země. Podle amerických vojenských analytiků to ukazuje, že test byl současně připraven tak, aby raketa klesla zpátky do moře dříve, než by mohla ohrozit japonské území.Právě Japonsko a Jižní Korea se severokorejských raketových testů nejvíce obávají, mimo jiné i kvůli jadernému programu.


Japonsko vyzvalo obyvatele k úsporám energie

Japonská vláda vyzvala obchodníky a občany, aby šetřili elektřinou. Aby se země vyhnula nebezpečí výpadků dodávek elektrického proudu, je nutné výrazně snížit odběr, místy až o 15 procent. Japonsku se nyní nedostává elektřiny, protože po fukušimské havárii bylo odstaveno 50 jaderných reaktorů. V průmyslové oblasti na západě Japonska, kde elektřinu dodává společnost Kansai, je potřeba snížit odběr o 15 procent. Po setkání vlády její tajemník Osamu Fudžimura řekl, že je potřeba "široce iniciovat úsporná opatření". "Vláda se pokusí tvrdě zapracovat na tom, aby úsporná opatření, o nichž dnes rozhodla, měly co nejmenší dopad na ekonomiku a život lidí," řekl Fudžimura a dodal: "Toto léto budu opakovat náš apel k národu, aby šetřil energií." Právě horké japonské léto představuje kvůli všudypřítomné klimatizaci velkou zátěž pro energetiku. Výzva vlády bude platit od července do září. Zatím nemíní sahat k vyhlášení omezení odběru. Vláda se zdráhá obnovit provoz odstavených reaktorů kvůli lidem, kteří se po fukušimské tragédii bojí jaderné energetiky. Ta přitom před zemětřesením dodávala až 30 procent elektřiny. Panují ale obavy, že by nedostatek elektřiny mohlo vést k růstu její ceny a zbrzdit nadějně se zotavující ekonomiku. Premiér Jošihiko Noda přesto ve čtvrtek uvedl, že se brzy rozhodne o opětovném spuštění dvou reaktorů v elektrárně Ohi vlastněné společností Kansai.


Nem ettől dől dugába Paks 2

A fűtőanyagok beszerzésével van baja az Európai Bizottságnak, ez azonban messze nem a legaggályosabb a beruházásban. Hamarosan kiderülhetnek a konkrét kifogások, a kormány pedig várhatóan inkább átalakítja majd a szerződést, mint hogy az Európai Bíróságon hadakozzon. Mindenképpen az oroszok lehetnek a befutók. Kövesse az Indexet Facebookon is! Kapcsolódók (5) Hiába keltett nagy reményeket a Financial Timescikkeaz atomerőmű bővítését ellenzők körében, a mostani brüsszeli aggályok önmagában az erőmű építéséneknem szabnak gátat. Az eddigi hírek szerint pusztán azt ellenzik, hogy az oroszok kizárólagos partnerek legyenek a fűtőanyag-szállításában. Mivel maguk a szerződések titkosak, pontos részleteket nem tudunk arról a konstrukcióról, amelyet a kormány szeretett volna kötni a fűtőanyagok beszállításáról. De az, hogy a bizottság vita nélkül dobta vissza a magyar kormánynak az anyagot, jelzi hogy alapvető gondjaik lehettek a megállapodással. Mi a helyzet a fűtőanyaggal? Annyit tudunk, amit már az eredeti,nyilvánosegyezmény is rögzít. A kormány azt állítja, hogy az Európai Bizottságnak önmagában ezekkel nem volt baja, őket már csak az egyezmény alapján, tavaly december 9-én megkötött titkos szerződések aggasztják. Illetve konkrétan "az üzemanyag-ellátás és a kiégett fűtőelemek kezelésének és tárolásának részleteit" taglaló szerződés. Vita nélkül mondtak nemet Amit erről a szerződésről tudunk, a magyar kormánytól tudjuk, a szöveg nem nyilvános. Állításuk szerint hosszas előkészítés után a Roszatommal arról állapodtak meg, "hogy Magyarország 20 évig Oroszországtól vásárolja az üzemanyagot, ugyanakkor a fűtőelem árának meghatározása a felek által előre rögzített árképlet segítségével történik, amelyben az orosz fél jelentős kedvezményt biztosított, tekintettel a hosszú távú megállapodásra." A bizottság illetékes szóvivője pénteken azt mondta, hamarosan részletesebben ismertetik majd az indoklásukat, így akár a nyilvánosság is megismerheti, hogy egészen pontosan mit tartanak aggályosnak. A bizottság egységes álláspontja azonban arra utal, hogy aligha érdemes a döntést megtámadni az Európai Bíróságon, még ha erre a kormánynak egyébként lenne is lehetősége. A per sokáig elhúzódhat, a siker pedig több mint kétséges, több szólhat a szerződés újratárgyalása mellett a bizottság szempontjainak figyelembe vételével. Nem volt meglepetés Az uniónak egyébként nem a magyar atomerőmű-építéssel van baja, pusztán az építkezés különböző aspektusait vizsgálja a közösségi jog szempontjából, jóvá hagyja, vagy elveti a komplex projekt egy-egy elemét, az egymásra épülő szerződéseket több szakaszban és fórumon tárgyalja. A számos részletből egyébként nem is a fűtőanyag-beszállítás tűnik a leginkább neccesnek. Hanem például az, hogy a kormány közbeszerzési eljárás nélkül döntött arról, hogy az atomerőmű két új blokkját a Roszatom építse, vagy az, hogy bebiztosította, hogy a közbeszerzési törvény ne vonatkozzon a projektre. Illetve az, az ügylet tiltott állami támogatásnak minősülhet. Tavaly Nagy-Britanniának kellett részletesen bizonyítania az Európai Bizottság előtt, hogy a tervezett dél-angliai atomerőművük, a Hinkley Point nem részesül aránytalanul sok állami támogatásban. Több ponton is módosítaniuk kellett a 10 ezer milliárd forintos költséggel épülő erőmű finanszírozási tervét ahhoz, hogy októberben végül zöld utat kapjon a beruházás. Mivel a kezdetektől tudni lehet, hogy ezek mind problémaként merülnek majd fel, a kormánynak elvileg mindenre megvan a bekészített válasza, ezért ástak elő még a szerződés megkötésekor egy 1966-os atomerőmű-építésről szóló megállapodást, ezért tanulmányozták a Hinkley Point anyagait és a finn projektet. Meglepetések viszont még ezzel együtt is jöhetnek. Amíg az oroszoknak megéri A kormány képviselői korábban utaltak arra, hogy van lehetőség a már megkötött orosz szerződéseket az unió elvárásainak megfelelően újratárgyalni, valószínűleg a projekt sikere is sokkal inkább múlik azon, hogy az oroszok kitartanak-e mellette. Akárcsak a Déli Áramlatnál, ahol Putyinék az uniós versenyjogi elvárások mellett már nem érezték kifizetődőnek a projektet, itt is előállhat olyan helyzet, hogy ők veszik a kabátjukat, ha a kikényszerített feltételek mellett már nem látják biztosítottnak az elvárt hozamot. A most kritizált szerződés átalakításától ezt aligha lehet várni. Puhítani lehet ugyan a szabályokon, vagy meghagyni a lehetőséget más beszállítók előtt, összességében azonban a piac elég szűk, a kevert technológiákkal pedig inkább csak gondok voltak. 2012-ben például a dél-ukrajnai atomerőmű két blokkjában már okozott üzemzavart a Westinghouse-fűtőanyagkötegek meghibásodása, ami miatt végül orosz gyártmányúra kellett cserélni őket. Szakértők szerint ha versenyeztetik a beszállítókat, akkor is az oroszok lesznek a befutók. Mi ez a fűtőanyag? A Roszatomnak az erőműépítésen kívül elég fontos üzletet jelent az üzemanyaggal való kereskedelem is: Japántól, Dél-Koreán és Dél-Afrikán át, Svédországon, Svájcon, Spanyolországon keresztül Örményországig mindenhová szállít, a nukleáris üzemanyag exportjából 230 milliárd forintnyi bevételre tesz szert évente. A cég 2011-ben 7600 tonna uránt termelt ki: a világ ötödik legnagyobb kitermelője, csak az uránbányászatban 11 ezer embert foglalkoztat. Maga a fűtőanyag úgy készül, hogy a kibányászott uránércet speciális malmokban porrá őrlik, majd kénsavban feloldják, hogy kinyerhessék belőle az uránt. Először leszűrik a kőzet anyagát, majd az oldatból urán-oxid formájában kicsapatják az uránt, ez sárgás színű por, amit pogácsákká sajtolnak, amit a szakzsargonban csak úgy hívnak, hogy sárga pogácsa. A dúsításhoz az uránt gázzá alakítják, ez az urániumhexafluorid, beceneve "hex", ami németül boszorkányt jelent. A legelterjedtebb atomerőművek üzemanyaga enyhén dúsított uránt tartalmaz. A feldúsított uránt tartalmazó uránhexafluoridot urán-dioxiddá alakítják, amit egy szinterezésnek hívott porkohászati eljárással pasztillákká préselnek. Ezeket a pasztillákat üzemanyagpálcákba töltik, a pálcákat pedig kazettákba szerelik. A fűtőelem-kötegekből épül fel a reaktor aktív zónája, az a néhány köbméternyi térrész, ahol a láncreakció zajlik. A maghasadáskor felszabaduló energia nagyrészt hővé alakul. Ennek a hőnek egy részét alakítja át az atomerőmű villamos energiává. A fűtőelem 3-4 év alatt kiég, a hasadóanyag-tartalma lecsökken, és felszaporodnak benne a különböző magreakciók során keletkező hasadási termékek és transzurán magok. Ezért meghatározott időnként át kell rakni a zónát: ilyenkor veszik ki a kiégett, és teszik be a friss üzemanyagot. Pakson az elhasznált üzemanyagkötegeket öt évig tárolják a pihentető medencében. Néhány év pihenés után az üzemanyag aktivitása olyan mértékben lecsökken, hogy a kazetták szállíthatóak és a tárolás során elegendő a léghűtés is. A hulladékot mérnöki gátak alkalmazásával helyezik el a földkéregben. A radioaktív anyagok így visszakerülnek oda, ahonnan az uránércet a folyamat elején kinyertük. A külügyminiszter a Roszatom vezetőivel is tárgyalt. Ezáltal tovább erősödik az energiaellátás biztonsága, és az ország függetlensége. A helyszínen jelenleg amerikai, német és francia cégek is dolgoznak. Kövesse az Indexet Facebookon is!


Orbán Viktor elhagyta az országot

Brüsszelbe utazott a magyar miniszterelnök, ahol az Európai Tanács kétnapos ülése előtt részt vesz egy atomcsúcson is. Kövesse az Indexet Facebookon is! Brüsszelbe utazott Orbán Viktor miniszterelnök, ahol csütörtökön részt vesz az Európai Nukleáris Szövetség csúcstalálkozóján – közölte az MTI-vel Havasi Bertalan, a miniszterelnök sajtófőnöke. Hozzátette: az atomcsúcs után a kormányfő részt vesz az Európai Tanács kétnapos ülésén is, melynek legfontosabb témái ezúttal Orbán Viktor legutóbbi, március 15-ei beszédében hosszasan beszélt Brüsszelről, ebbenhangsúlyozta: „Brüsszel nem az első birodalom, amelyik szemet vetett Magyarországra. Büszke és önérzetes nép a miénk, bennünket meghajlítani, hódoltatni, belőlünk kiszorítani a szuszt kétszeres siker. Ezzel lehet elvenni a többi mozgolódó rebellis kedvét is.” Úgy tűnik, egyedül Brüsszel nem akarja megérteni ezt, ezért ha meg akarjuk őrizni Magyarország szabadságát és szuverenitását, nincs más választásunk, el kell foglalnunk Brüsszelt – fogalmazott a miniszterelnök ünnepi beszédében, melyrőlide kattintvaolvashat bővebben. Kövesse az Indexet Facebookon is!


Rusko chce pomôc s jadrom v Egypte a Nigérii

Rusko sa chce podiea na výstavbe jadrových elektrární v Egypte a Nigérii. Informoval o tom v stredu éf ruskej jadrovej agentúry ... ABUJA. Rusko sa chce podiea na výstavbe jadrových elektrární v Egypte a Nigérii. Informoval o tom v stredu éf ruskej jadrovej agentúry Rosatom Sergej Kirijenko. Poda Kirijenka, ktorý sprevádza na tvordovom africkom turné ruského prezidenta Dmitrija Medvedeva, Egypt plánuje vybudova dva a tyri reaktory vo svojej prvej jadrovej elektrárni. Rusko pripraví v tejto súvislosti obchodnú ponuku do konca roku 2010. Kirijenko zárove dodal, e Rusko má záujem o abu uránu v Egypte.SkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamouSkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamou "Majú vea uránu, aj ke sa zväa, ia, nachádza v hornatých oblastiach," povedal novinárom. tartovacia cena pre jadrový reaktor je pribline 2,5 miliardy eur, objasnil Kirijenko. Egypt pred dvoma rokmi oznámil, e plánuje postavi niekoko jadrových elektrární na pokrytie rastúceho dopytu po energii v krajine. Okrem Ruska sa o spoluprácu v tejto sfére uchádzajú ína, Francúzsko a Kazachstan. Austrálska firma WorleyParsons podpísala minulý týde s Káhirou zmluvu o poskytovaní poradenských sluieb v jadrovej energetike v hodnote 160 miliónov USD.


Extrémne nebezpená kombinácia pre udstvo: Jadrový materiál v rukách teroristov!

Generálny riadite Medzinárodnej agentúry pre atómovú energiu (MAAE) Jukija Amano varoval v pondelok pred nebezpeenstvom, e jadrový materiál padne do rúk teroristov. Vyzval svetové spoloenstvo, aby prijalo dohodu, ktorá by takúto hrozbu minimalizovala. Poda agentúry AP Amano povedal, e ete 11 krajín musí súhlasi s dodatkom kuKonvencii o fyzickej ochrane jadrových materiálov,aby mohla nadobudnú úinnos. Aplikácia dohody poda Amana"zníi pravdepodobnos toho, e teroristi budú schopní odpáli 'pinavú bombu'", ktorá by mohla spôsobi rádioaktivitu v irokom okolí.Dohoda by taktie zníila riziko útoku na jadrové elektrárne. Amano dodal, e od roku 1995 zaznamenala MAAE takmer 2800 prípadov zmiznutia rádioaktívneho materiálu.


Potvrzeno: Za elektřinu platíme téměř nejvíc v Evropě

Evropský vzkaz ČEZu: Nejvíc zdražuje elektřina v Česku Praha- Nejnovější údaje Evropské komise daly za pravdu týdeníku Economist ve sporu s energetickou společností ČEZ. Česká elektřina skutečně patří k nejdražším v Evropě, navíc během krize zdražila o třetinu. Britští novináři napsali: "ČEZ za poslední rok vykázal rekordní čistý zisk 52 miliard korun, což je o 6,3 miliardy víc než čistý zisk čtyř největších českých bank. To je dobrá zpráva pro stát jako držitele akcií, ale špatná zpráva pro běžného spotřebitele, který platí vzhledem ke své kupní síle jednu z nejvyšších cen za elektřinu v celé Evropě." ČEZ reagoval tiskovou zprávou: "Přepočítáno přes paritu kupní síly jsou v Česku dražší všechny komodity a služby, které se dají převézt přes hranice. Je to problém kupní síly, která je oproti západním zemím nižší, ne nominální ceny elektřiny. Nejdražší elektřinu tak podle této úvahy mají v Albánii, přestože nominálně patří k nejnižším."  Data bruselského statistického úřadu Eurostat ukazují, že vysvětlení společnosti ČEZ nestačí. Vzhledem ke kupní síle platí český spotřebitel pátou nejvyšší cenu v Evropě. Vyšší sazbu skutečně mají ostatní země Visegrádu, ovšem v dalších zemích s méně zámožným obyvatelstvem stojí elektřina méně. Platí to pro celé Pobaltí, Bulharsko, Rumunsko i Portugalsko. Data za Albánii Evropská komise neuvádí. Naopak nižší nominální cenu platí za elektřinu domácnosti v deseti zemích Evropské unie, mezi nimiž jsou výrazně bohatší Francie a Finsko. Britské domácnosti platí stejně.Dále o ČEZ:Hranice padla. Nikdo v historii nevydělal tolik, co ČEZČeský zázrak: Elektřiny je moc, a zároveň máloBanky jsou za vodou. Ale ani pět jich nestačí na ČEZLidé z vedení ČEZu prodali část firemních akciíObec Temelín nevzkvétá. I když ČEZ vydělává miliardyEnergetičtí giganti lobbují proti solárním panelůmKauza komanda ČEZ:Muž z komanda ČEZ si stěžoval na policii, neuspělŽalobce chce hnát před soud 13 členů komanda ČEZChtěl elektroměr, úřad místo něj poslal úderné komandoČEZ rozpustil úderné komando, uznal, že bylo drsné Kauza komanda ČEZ: Nejnovější údaje Eurostatu ukazují, že čeští dodavatelé v čele se společností ČEZ, které patří 75 procent trhu, výrazně zdražili po roce 2007. Nárůst ceny o třetinu je nejvyšší v Evropě a právě díky tomu je česká elektřina už pátá nejdražší. Ještě před dvěma lety byla průměrná. Na zvláštnost tuzemské cenové regulace upozorňuje fakt, že elektřina zdražila o desetinu i v krizovém roce 2009. V polovině zemí se ceny kvůli krizi naopak snižovaly. Speciální poměry na trhu s elektřinou připomněla minulý týden i zpráva Českého statistického úřadu. Experti popisují, jak výnosy energetických firem rostou v celé Evropě a jak se za posledních deset let jejich podíl na hospodářském výkonu zvýšil o 0,4 procenta. V Česku je růst čtyřikrát rychlejší a výnosy energetiků dosahují čtyř procent celkového ekonomického výkonu. "Zvýšení podílu může být zapříčiněno oligopolní strukturou daného odvětví, která umožňuje rychlejší expandování a růst příjmů," konstatuje zpráva statistického úřadu. Vývoj posledních dvou let ukazuje, že se Česku nedaří naplnit plán, který prosazoval polistopadový generální ředitel ČEZu Petr Karas. Ten doporučoval následovat francouzský vzor. Ve Francii si udržuje monopol státní firma EdF, která dokáže investovat do rozvoje jaderné energetiky a zároveň udržet nízkou cenu pro domácnosti. Proto dnes platí Francouz za kilowatthodinu nominální cenu 12 centů, která je v přepočtu ke kupní síle třetí nejnižší v Evropě. Čech platí podle Eurostatu nominálně 14 centů. "Firma ČEZ je neobvykle mocná, přesně podle tradičních monopolů jako francouzská EdF. Ovšem ČEZ patří jen formálně státu, vedení společnosti je silnější než politici," shrnuje týdeník Economist důvody odlišného vývoje ve Francii a v Česku.


Jön az újabb Moszkva-ellenes uniós szankciós csomag

Az Európai Parlament plenáris ülésén a múlt heti, Nova Kahovka-i gát elpusztítása, Ukrajna újjáépítése, illetve jövőbeli euroatlanti integrációja kapcsán vitáztak. Az eseményt klasszikus értelemben vett vitának kicsit túlzó lehet nevezni, hiszen a különböző képviselőcsoportok tagjai az Európai Unió Tanácsával és az Európai Bizottsággal egyetértésben kijelentették: Ukrajnát továbbra is támogatni kell. Mindössze szélsőbalról és szélsőjobbról hangoztak el más vélemények. Kövesse az Indexet Facebookon is! Továbbra is kiemelten kezeli Ukrajna ügyét az Európai Unió és egyik intézménye, az Európai Parlament – bizonyítja ezt, hogy az ezúttal Strasbourgban tartott plenáris ülésen másfél órás vitát tartottak az orosz agressziónak kitett ország jövőjéről. A vitán először az Európai Unió Tanácsában soros elnökséget ellátó Svédország képviseletébenJessika Roswallsvéd uniós ügyekért felelős miniszter szólalt fel, aki elítélte a gát elleni támadást, majd kijelentette, mi az a három terület, ahol az Európai Uniónak továbbra is erős válaszokat kell adnia a háború kapcsán: A soros elnökséget képviselő svéd miniszter ezenkívül felsorolta, hogy az EU eddig legalább 70 millió euróval támogatta Ukrajnát, továbbá már 15 ezer ukrán katonát képeztek ki, miközben további 30 ezer ukrán katona felkészítését tűzték ki célul. Roswall szerint kulcsfontosságú, hogy Ukrajna megnyerje a háborút, és ezzel „megnyerje a békét”. A svéd politikus kijelentette, a béke csak a Volodimir Zelenszkij ukrán elnök által lefektetett alapokon nyugodhat, azaz Ukrajna szuverenitásának és területi integritásának kell annak alapjául szolgálnia. Emellett ígéretet tett, hogy hamarosan elfogadhatják a tizenegyedik szankciós csomagot Oroszország ellen, majd kijelentette, hogy az Európai Unió felelős azért, hogy Ukrajna csatlakozhasson a nemzetek feletti intézményhez, így a háború mellett majd az újjáépítésben, majd az EU-csatlakozáshoz szükséges reformokban is támogatni kell Ukrajnát. Aggodalom Zaporizzsjáért Utána az Európai Bizottság képviseletében a lettValdis Dombrovskisemberközpontú gazdaságért felelős ügyvezető alelnök szólalt fel. A lett politikus beszédét leginkább arra hegyezte ki, hogy az EU eddig mivel támogatta Ukrajnát, illetve a mostani, gát elleni „orosz atrocitás” ellen mit lehet tenni. Elmondta, nagyon aggódik, hogy a gát felrobbanása miként hat majd a zaporizzsijai atomerőmű működésére, emellett elítélte, hogy információi szerint az oroszok aknatámadással nehezítik a mentőalakulatok munkáját. A lett bizottsági alelnök kijelentette, az EUhosszú távú támogatás mellett kötelezte elmagát Ukrajna mellett. Az újjáépítés pedig már elkezdődhetne olyan területeken, ahol nincsenek aktív harcok, mivel fenn kell tartani a gazdasági tevékenységet – véli. Kijelentette, hogy Ukrajnának további támogatásra van szüksége, az újjáépítés kapcsán pedig meg kell találni a módját, hogy a magánszektor bevonása mellett miként lehetne az orosz oligarcháktól zárolt pénzösszegeket felhasználni. Ugyanakkor hozzátette, olyan újjáépítési tervre van szüksége, amelyet az ukránok is magukénak éreznek. Balszéltől a jobbszélig teljes egyetértés Ukrajna támogatásában A vitán ezután az EP képviselőcsoportjainak a vezérszónokai következtek, akik a képviselőcsoportjuk egységes véleményét közvetítették. A jobbközép-konzervatív Európai Néppárt (EPP) litván alelnöke,Rasa Juknevicieneleginkább arról beszélt, hogy az EU-nak bátor lépésekre van szüksége, hogy a következő generációknak fenntartható békét alakítsanak ki, emellett kijelentette: le kell állítani a terrorista Putyin-rendszert. Kijelentette, az EPP támogatja Ukrajna EU-tagsága mellett a NATO katonai szervezethez való felvételét is. Utóbbival kapcsolatban kifejtette, hogy azért, mert az ukrán hadsereg az elmúlt másfél évben bebizonyította, hasznosan tudna hozzájárulni a NATO tevékenységéhez, ráadásul ha Ukrajnát felvennék a NATO-ba, akkor hamarabb jöhetne el a háború vége – azt már nem tette hozzá, hogy a tagságra jelenleg nem túl sok az esély, hiszen a NATO-ba nem vesznek be olyan országokat, amelyek aktív konfliktusban állnak egy másik országgal, hiszen a katonai szervezet 5. cikkelye szerint ilyenkor minden NATO-tagállamnak az adott tagállam segítségére kéne sietni, ami egy közvetlen NATO–orosz konfliktus, tehát lényegében egy lehetséges harmadik világháború kezdete lenne. Nem vitatkozott túl sokat az EPP alelnökének véleményével a Szocialisták és Demokraták Progresszív Szövetsége (S&D) portugál alelnöke,Pedro Marques. Ő is kijelentette, fontos, hogy az EU ne csak „Ukrajna harcát”, hanem az újjáépítést is támogassa, amihez a Bizottsághoz hivatalos véleményét közlő Dombrovskishez hasonlóan a zárolt orosz pénzügyi eszközöket felhasználná. Vagy ahogy ő nevezte ezeket a pénzügyi eszközöket: „a Putyintól és társaitól elvett pénz”. A liberális Renew kapcsánPetras Austreviciuslitván EP-képviselő szólalt fel. Ő a jelenlegi támogatás mellett Ukrajna euroatlanti integrációjának fontossága mellett érvelt. Mint fogalmazott, az nem kompenzáció az ukránok részére, hiszen szerinte Ukrajna hasznos segítséget tudna nyújtani a nyugati világnak. Kollégáihoz hasonló érveket hozott fel a Zöldektől a németViola von Cramon-Taubadel, aki már az elején aláhúzta véleményét, miszerint Oroszország eddig is terrorállam volt, és az is marad – példaként a bucsai mészárlást, Mariupol ostromát és más városok teljes elpusztítását sorolta fel –, viszont szerinte a gát felrobbantása mindent felülmúl, az újabb mélypontja a „gyilkos zsarnoknak”. Szerinte Putyin az orosz imperializmus miatt támadta meg Ukrajnát, mert úgy vannak vele, hogy ha Ukrajna nem lehet az övék, akkor senkié se legyen. Ezenkívül kiemelte, hogy a háború nemcsak az emberekben, az infrastruktúrában, hanem a környezetben is visszafordíthatatlan károkat okoz. Viszont Jukneviciene kijelentését továbbgondolva ő már nem a Putyin-rezsim megállítása, hanem annak összeomlásának fontosságáról beszélt, és kiemelte: el kell számoltatni a felelősöket, míg Ukrajnát nemcsak támogatni, hanem majd felvirágoztatni is uniós feladat – utóbbi esetben Ukrajna EU- és a NATO-csatlakozásán segítene. A leginkább lengyel PiS által dominált szoft euszkeptikus, konzervatív Európai Konzervatívok és Reformerek (ECR) részérőlAnna Fotygais hasonló húrokat pengetett beszédében. A lengyel kormánypárti EP-képviselő szerint a mostani eset is megmutatja, hogy milyen gonosz az orosz agresszió. Elmondta, nagyon szépen hangzik az a lista, ami azt mutatja, hogy az Európai Bizottság eddig milyen támogatásokat nyújtott Ukrajnának, de szerinte sokkal többet kell tennünk, hogy segíthessünk Ukrajnának a háború megnyerésében. Szerinte a gát felrobbantása egy új módszer az orosz hadseregtől, ezért fokozni kell az ukránoknak nyújtott támogatást. Az első, a vitába új elemet is beemelő felszólaló észtJaak Madison, a szélsőjobboldali Identitás és Demokrácia (ID) képviselőcsoportjának a szónoka volt. Elején aláhúzta, támogatni kell Ukrajnát – mint mondta, „ez kétségtelen” –, de szerinte a szankciók ehhez nem hatékony eszközök. Beszédében végig azt bizonygatta, hogy a nyugati cégek továbbra sem hagyták el Oroszországot, a szankciók nem sújtják eléggé az agresszort, így a kiskapuk bezárására tett javaslatot. Ezenkívül ő is a több támogatás fontosságát hangsúlyozta, viszont Ukrajna újjáépítéséhez először meg kell nyerni a háborút, habár szerinte csak pénzzel nem lehet azt megnyerni, de arra nem tért ki, hogy akkor milyen segítséget látna szükségesnek. Ezenkívül beszéde végén kijelentette, hogy szerinte a jövő évi párizsi olimpián szerinte nem szabad orosz sportolóknak részt venniük, hiszen Oroszország a sportot mindig is propagandaeszköznek használta, így szerinte az orosz sport és katonai tevékenység nem választható szét. A képviselőcsoportok közül utoljára a radbalos Baloldal (GUE/NGL) német EP-képviselője,Helmut Scholzszólalt fel, aki Madisonhoz hasonlóan szintén behozott pár új elemet.Az épp pártszakadás előtt álló német Linkepolitikusa a háború pusztításáról beszélt, és hogy milyen fontos, hogy foglalkozzanak Ukrajna újjáépítésével. Ugyanakkor a Baloldal szerint nem szabad kiárusítani Ukrajnát, és nem szabadna külföldi befektetőknek felvásárolni a honvédő háborút folytató országot. Ezenkívül kifejtette, fontos, hogy úgy építsék újra Ukrajnát, hogy az ukránok odahaza tudjanak boldogulni. Emellett kifejtette, hogy az országnak fontos gazdasági, jogi és társadalmi reformokon kell átesnie, mielőtt csatlakozhatna az Európai Unióhoz – konkrét példaként a korrupciót és az oligarchákat említette. Pár szélsőbalos és a szélsőjobbos képviselő Oroszország helyett Amerikával foglalkozott A vitán felszólaló EP-képviselők végig hasonló érveket hoztak fel a vitában, mindössze a függetlenek között helyet foglaló szélsőjobboldali képviselők, illetve a szélsőbalos Baloldal egy-egy képviselői hoztak fel kritikákat az EU Ukrajna-politikája kapcsán. A szlovák szélsőjobboldaliMiro Radacovskyleginkább arról értekezett, hogy miközben Ukrajnában háború zajlik, „az angolszászok nyaralnak”, „az amerikaiak filmeket forgatnak”. Ugyan nem jelentette ki, de erősen utalt rá, hogy szerinte Amerikának az érdeke a háború és szerinte az angolszászok álma, hogy Oroszországot legyőzzék, Ukrajnát saját érdekszférájához csatolják, így szerinte a háborút azonnal le kell állítani, és béketárgyalások kellenek. Ezzel hasonló nézeteket vallott a szintén szlovákMilan Uhrík. A szélsőjobboldali Republika függetlenek között helyet foglaló EP-képviselője kijelentette, hogy Amerika érdekei mozgatják a háborút, emellett kifejtette, szerinte túl sok szó esik Ukrajnáról az EU-ban. Mindenhol erről beszélünk, kinyitom a ruhásszekrényemet, és Zelenszkij ugrik ki belőle – fogalmazott egyperces felszólalásának egy pontján; szerinte az Európai Uniót nyugodtan lehetne nevezni Ukrajna Uniójának, mivel szerinte az EU a saját állampolgárainak jóléte helyett Ukrajnával foglalkozik. Özlem Demirel,a német die Linke radbalos politikusa is Amerikát kritizálta: szerinte a háború egyre brutálisabb lesz, ezért minél hamarabb békére van szükség, az EU pedig nem várhatja el saját állampolgáraitól, hogy a háború érdekében húzzák szorosabbra a nadrágszíjat. Kiemelte, eddig hiába volt több diplomáciai kezdeményezés a háború lezárására – Brazíliát, Afrikát és Kínát említette –, az nem vitt előre semmit, a fegyvertámogatásokkal pedig csak tovább húzódik a háború – véli. Az ID-ben helyet foglaló franciaThierry Marianipedig már-már védelmébe vette az oroszokat. AzÉszaki Áramlat 2 felrobbantásávalpárhuzamba állítva arról beszélt, szerinte ott is rögtön az oroszokat vádolták meg, aztán kiderült, hogy lehet, nem is ők a felelősök. Ezenkívül az EU-t azzal vádolta meg, hogy „egy euroatlanti elképzelt közösség bátor katonái”, akik Washington érdekeit szolgálják, és szerinte az Egyesült Államok csak addig viseli el az Európai Unió tevékenységét, amíg az az ő érdekük szerint valósul meg. A konszenzus: Ukrajna további támogatása, nyugati integrációjának segítése Ugyanakkor a vitán az általános érvek nem ezek voltak: a felszólalások legtöbbje vagy több támogatást kért Ukrajnának, vagy pedig az Európai Bizottságtól kért hatékonyabb és gyorsabb fellépést, emellett Ukrajna mihamarabbi NATO- és EU-csatlakozását sürgették. A vitán egyedüli magyar EP-képviselőként felszólaló jobbikosGyöngyösi Mártonpéldául arról beszélt, hogy ne csak katonailag, hanem lelkileg se hagyja magára az ukránokat az Európai Unió, mivel szerinte nemcsak az elpusztított infrastruktúrát, hanem a szétrombolt életeket és lelkeket is újjá kell majd építeni. Az EU-nak pedig segítenie kell az ukránokat, hogy a háború okozta traumákat fel tudják dolgozni, hogy „utána egy demokratikus, európai társadalmat tudjanak építeni”. Újdonságot mégWitold Jan Waszczykowski, az ECR-ben helyet foglaló lengyel PiS-es EP-képviselő hozott a vitába, aki odaszúrva az Európai Bizottságnak és EP-beli kollégáinak, arról értekezett, szerinte az EU-nak nem kéne akadályozni azon országok segítségnyújtását, akik teljes mellszélességgel kiállnak Ukrajna mellett – erősen utalva a lengyel kormány és az Európai Bizottság közötti vitákról az uniós kifizetések kapcsán, illetve a héten tartandó lengyel jogállamisági vitáról az EP-ben. Ezenkívül a bolgárAlexander Yordanov, a GERB-bel közös listán induló jobbközép Demokratikus Erők Szövetségének EP-képviselője mondott erőset, aki kijelentette: Ukrajna újjáépítéséhez az országot először derusszifikálni kell, csakúgy, mint a második világháború után Németország esetén a nácikat kellett elzavarni. A derusszifikációt leginkább az Ukrajnában is jelen lévő orosz cégek és oligarchák elleni fellépésként értékelte. A vita végén a Bizottság részéről ismét felszólalt Dombrovskis, aki elismételte a vita elején elmondottakat, miszerint átfogó, hosszú távú békére lesz szükség, aminek alapja a területi integritás és szuverenitás tiszteletben tartása. Míg a Tanácstól Roswall arról beszélt, a mai vita is megmutatta, hogy milyen egységes az Európai Unió (a közel 30 felszólalóból mindössze négy képviselő nem értett egyet az EU Ukrajna-politikájával), és szerinte a nemzetek felett álló intézmény ezért tudott eddig is hatékonyan segíteni az ostromlott Ukrajnának, majd kifejtette, az EU továbbra is támogatni fogja az orosz agressziót elszenvedő országot. A vitával az EP-ben csütörtökön fognak majd szavazni összesen hat állásfoglalási határozatról. Az orosz–ukrán háború eseményeit folyamatosan követjük, keddi, percről percre frissülő cikkünketitt találja. Kövesse az Indexet Facebookon is!


Japonsko sa chystá odpadovú vodu z Fukuimy vypusti do oceánu: Okamitá reakcia íny

Japonská vláda schválila vypustenie viac ako milióna ton upravenej odpadovej vody z pokodenej jadrovej elektrárne Fukuima I do oceánu. V utorok to oznámil japonský premiér Joihide Suga. Toto rozhodnutie vyvolalo okamite prudkú reakciu íny, ktorá ho oznaila za "nezodpovedné", a protesty miestnych rybárov, píe agentúra AFP. Je nepravdepodobné, e by sa s vypúaním vody zaalo v najbliích rokoch. Suga na zasadaní vlády uviedol, eide o "nevyhnutný krok" pri vyraovaní jadrovej elektrárne z prevádzky, ktoré potrvá desaroia. Vláda chcela pôvodne rozhodnutie oficiálne oznámi vlani v októbri. Predchádzali mu roky polemiky o tom, ako sa najlepie zbaviodhadovaných 1,25 milióna ton odpadovej vodyvrátane tej, ktorou boli reaktory chladené po tom, ako elektráre v roku 2011 pokodilo obrovské cunami. Plán vlády odsúdili environmentálni aktivisti, ako aj miestni rybári a ponohospodári, ktorí sa obávajú, e spotrebitelia sa rybám a plodinám z tejto oblasti budú vyhýba. Z vody sa podarilo odfiltrova väinu rádioaktívnych izotopov, jeden z nich, trícium, sa vak existujúcimi technológiami nedá odstráni. Tento rádioaktívny izotop vodíka je poda odborníkov pre udí kodlivý iba vo vemi vysokých dávkach. Medzinárodná agentúra pre atómovú energiu (MAAE) tvrdí, e správne prefiltrovanú vodu mono zriedi s morskou vodou a následne vypusti do oceánu.Odpadovú vodu by pred vypustením zriedili ete v elektrárni. Desa rokov po japonskej apokalypse: Zem sa triasla nekonených 6 minút, najväiu ranu vak zasadilo cunami Desa rokov po japonskej apokalypse: Zem sa triasla nekonených 6 minút, najväiu ranu vak zasadilo cunami


Megtalálták az ellopott sugárzó anyagot Mexikóban

Megtalálta a mexikói rendőrség szerdán azt az ellopott kamiont, amely sugárzó anyagot szállított; a jármű közelében bukkantak rá a hasadóanyagra is, és a hatóságok közlése szerint a tolvajok feltehetően sugárfertőzést kaptak, amibe akár bele is halhatnak. A kamiont Mexikóváros közelében találták meg szerdán, nem messze attól a helytől, ahol vasárnap ellopták. Az elhagyatott jármű közelében, egy üres telken megtalálták a sugárzó anyagot is.
MTI


Washington vyle zástupcu na víkendové rokovanie s Iránom

Washington 16. júla (TASR) - Spojené táty vylú svojho zástupcu na rokovania o iránskom jadrovom programe, ktoré sa uskutonia tento víkend v vajiarskej ... Washington 16. júla (TASR) - Spojené táty vylú svojho zástupcu na rokovania o iránskom jadrovom programe, ktoré sa uskutonia tento víkend v vajiarskej eneve, uviedol dnes vysoký predstavite USA.SkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamouSkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamou Námestník ministerky zahraniných vecí USA pre blízkovýchodné záleitosti William Burns sa zúastní na stretnutí vysokého predstavitea Európskej únie pre zahraninú politiku Javiera Solanu a vyslancov íny, Ruska, Francúzska, Británie a Nemecka s hlavným iránskym jadrovým vyjednávaom Saídom Dalílím. Rokovania sa budú týka ponuky svetových vemocí Iránu, aby sa vzdal svojho kontroverzného jadrového programu, ktorý je poda Západu zameraný na získanie jadrovej zbrane. USA nedávno vyhlásili, e sa na predbených rokovaniach s Iránom nezúastnia, pokia sa nevzdá obohacovania uránu. Stretnutie znamená zmenu ich politiky voi Teheránu. Burns vak nebude vystupova ako vyjednáva, ale presadzova poiadavku USA, e podmienkou pre zaatie skutoných rokovaní je zastavenie obohacovania uránu zo strany Teheránu. Prítomnos amerického vyslanca na stretnutí neznamená obnovenie plných diplomatických vzahov Washingtonu s Teheránom. Informovali o tom tlaové agentúry Associated Press a Reuters. 1 2 ms


El Baradei vyzval Severnú Kóreu, aby sa vzdala politiky vydierania a hrozieb

Riadite Medzinárodnej agentúry pre atómovú energiu (MAAE) Mohamed El Baradei vera kritizoval Severnú Kóreu za jadrové vydierastvo, ku ktorému sa uchyuje v snahe vyriei svoje problémy v oblasti energetiky a bezpenosti. El Baradei vak zárove vyjadril nádej, e sa podarí nájs rieenie v kríze súvisiacej so severokórejským jadrovým programom. "Severná Kórea by mala pochopi, e politika na hranici jadrovej vojny a jadrové vydierastvo nie sú cestou, ktorou sa mono dopracova k dialógu," povedal éf MAAE na tlaovej konferencii v Moskve, nasledujúcej po diskusiách s ruskými predstavitemi, ktorých predmetom bola situácia v Iraku a Severnej Kórei.SkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamouSkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamou El Baradei kontatoval, e jedinou cestou, akou môe Pchjongjang vyriei svoje problémy, je plnenie si svojich medzinárodných záväzkov, a nie ich odmietanie. Zárove vak uviedol, e pri vyjednávaní s Kórejskou udovodemokratickou republikou (KDR) existujú elementy, ktoré by mohli vies k dosiahnutiu rieenia. Najdôleitejie správy z východu Slovenska ítajte naKorzar.sme.sk.


Na Ukrajine to vrie, poradca prezidenta Zelenského hlási: Aha, o robia ruské jednotky!

Mychajlo Podoak, poradca ukrajinského prezidenta Volodymyra Zelenského, v utorok obvinil ruské jednotky z ostreovania koridorov pre tím inpektorov Medzinárodnej agentúry pre atómovú energiu (MAAE) smerujúcich do Záporoskej atómovej elektrárne na juhu Ukrajiny. Informuje o tom TASR poda správy britského denníka The Guardian.Poda Podoaka sa Rusi snaia donúti inpektorov, aby li do Enerhodaru cez anektovaný Krym a okupované územia Luhanskej a Doneckej oblasti. EÚ chce chráni obyvateov Ukrajiny pred monou rádioaktivitou: Toto krajine daruje EÚ chce chráni obyvateov Ukrajiny pred monou rádioaktivitou: Toto krajine daruje "Pozícia Ukrajiny ostáva nezmenená  prístup len cez územie kontrolované Ukrajinou, demilitarizácia jadrovej elektrárne, stiahnutie sa ruských jednotiek a iba ukrajinský personál v elektrárni,"napísal Podoak na Twitteri.


Znany rosyjski politolog wzywa do zrzucenia bomby atomowej na Ukrainę i rakiet na Berlin

— Nadszedł czas, aby zadeklarować, że mamy prawo odpowiedzieć na wszelkie zmasowane ataki na nasze terytorium uderzeniem nuklearnym. Dotyczy to również wszelkich zajęć naszego terytorium — powiedział Siergiej Karaganow w wywiadzie dla gazety "Kommiersant". Według niego obecna rosyjska doktryna i polityka dotycząca użycia broni jądrowej jest przestarzała i nie spełnia swoich funkcji, ponieważ prawie całkowicie wyklucza użycie takiej broni. Karganow nazwał taką politykę "niemoralną" i wezwał do zmiany tej doktryny. — Obowiązkiem Rosji jest ostra aktywacja czynnika nuklearnego w polityce światowej i przekonanie naszych przeciwników, że jesteśmy gotowi użyć broni jądrowej w przypadku jakiegokolwiek naruszenia naszego terytorium i naszych obywateli — powiedział. Karaganow dodał, że wojna na Ukrainie "jest prowadzona w celu zniszczenia Rosji" i zasugerował konwencjonalne uderzenie na stolicę Niemiec. — Jeśli dronponownie poleci na Kreml, dlaczego nie rozpocząć konwencjonalnego ataku rakietowego na Reichstag? Niech spłonie — stwierdził. Karaganowma nieruchomości w Niemczech i we Włoszech. Na początku kwietnia niemiecki "Bild" napisał, że on i jego żona Jekaterina są właścicielami mieszkania w berlińskiej dzielnicy Prenzlauer Berg. Wynajem nieruchomości przynosił mu dochód w wysokości 850 euro miesięcznie. W 2023 r. doradca prezydenta Rosji dowiedział się, że mogą zostać na niego nałożone sankcje, więc postanowił podarować swój udział w berlińskim mieszkaniu żonie. W marcu ub.r., poprzez pośrednika, Karaganow sporządził umowę darowizny z berlińskim notariuszem. Pomysł jednak się nie powiódł: niemieckie władze uznały "prezent" za nieważny. W grudniu ub.r. wyszło na jaw, że Karaganow jest właścicielem dwupoziomowego mieszkania o powierzchni 84 m kw. w Wenecji. Nieruchomość znajduje się w turystycznej dzielnicy Castello i jest zarejestrowana na Karaganowa i jego żonę. Po nałożeniu sankcji na politologa został on pozbawiony możliwości korzystania z tego mieszkania. Karaganow już w 2016 r. opowiadał się za atakiem Rosji na terytorium NATO, a takżezasłynął z wezwania do "prewencyjnego uderzenia nuklearnego" na Europę w 2023 r.


Ez lehet Donald Trump és Kim Dzsongun találkozójának eredménye

Február 27-én és 28-án tartják Donald Trump amerikai elnök és Kim Dzsongun észak-koreai vezető második csúcstalálkozóját a Vietnami Szocialista Köztársaság fővárosában, Hanoiban. Washington legfőbb célja ezzel kapcsolatosan Észak-Korea atomfegyver-mentesítése, míg Phenjan azt akarja elérni, hogy először enyhítsék, majd pedig szüntessék is meg a rá kirótt nemzetközi szankciókat, illetve szorosabb gazdasági kapcsolatokat kíván létesíteni Amerikával. Áttörés a mostani találkozón egyik témában sem várható, az csak hosszabb távon következhet be, de folytatódhat a júniusi, szingapúri csúcson elkezdődött konstruktív párbeszéd. Az amerikai elnök és az észak-koreai vezető között első alkalommal 2018. június 12-én került sor csúcstalálkozóra, ami minden túlzás nélkül tekinthető történelminek. Ugyanakkor a szingapúri találkozón Trump és Kim csak nagy általánosságbanállapodott megarról, hogy szükség van az egész Koreai-félsziget és ezen belül Észak-Korea atomfegyver-mentesítésére, de sem részletekről, sem az ellenőrzés módjairól, sem az Egyesült Államok kínálta ellentételezésről nem esett szó, legalábbis a nyilvánosság előtt. Előrehaladás a két ország viszonyában természetesen történt. Hazaszállították például az Egyesült Államokba a koreai háborúban meghalt amerikai katonák földi maradványait, és szabadon bocsátották az Észak-Koreában fogva tartott amerikai állampolgárokat. Ez azonban csak kezdeti gesztus lehet, ennél több kell. Duyeon Kim, a Center for a New American Security (Központ az Új Amerikai Biztonságért) nevű kutatóközpont munkatársa az amerikai közszolgálati rádióban (NPR) ezzel kapcsolatosan úgy fogalmazott: A vietnami csúcs meghatározza majd, vajon lehetséges-e valaha is Észak-Korea valódi atomfegyver-mentesítése, és Washington vajon milyen árat hajlandó fizetni ezért, miközben biztosítja az észak-koreai rendszer túlélését és az ország gazdasági felvirágzását. Locals & tourists alike are pretty excited about the#HanoiSummitpic.twitter.com/lsFHNGMib5 Kim Dzsongun már felajánlotta a jongbjoni atomlétesítmény leszerelését, de még nem fogott hozzá. Toby Dalton, a Carnegie Alapítvány szakértője egy januárban tartott konferencián azt hangoztatta: ez lehet az első lépés a kitűzött célok megvalósításában. A nagy kérdés azonban - tette hozzá Dalton -, hogy Washington mit ajánl majd ezért cserébe. Az elemzők abban egyetértenek: az amerikai tárgyalók egyik legnehezebb dolga az lesz, hogy megfejtsék, mit gondolnak észak-koreai partnereik. Emlékeztetnek arra, hogy Phenjan a korábbi tárgyalásokon nem volt megbízható partner. Michael O'Hanlon, az egyébként liberális Brookings Intézet kutatója egy interjújában azt hangsúlyozta: meglehet, hogy Donald Trump kezdeményezéseinek eredményei még bizonytalanok, de legalább megteremtették az előrehaladás lehetőségét. Maga Trump többször is azt hangsúlyozta: Amíg nincsenek rakétakísérletek (Észak-Koreában), addig nekem nem sürgős a konkrét megállapodás. Rakétakísérletek márpedig nincsenek. A mostani csúcstalálkozó helyszíne a Reuters brit hírügynökség információi szerint várhatóan a vietnami kormány vendégháza lesz. The#StateGuestHouse,#TrumpKimSummit.#TrumpKimVietnam#TrumpKim#HanoiSummit#VietNamSummit#DonaldTrump#KimJongUn#Hanoi#Vietnam#Forsan_Newspic.twitter.com/EGZL406A4Y Tartalék helyszínt is kijelöltek, a hanoi Metropol szállodát, Kim Dzsongun feltehetően a Melia szállodában lakik majd a látogatása alatt. Melia hotel just saw Kim’s security there. Now we know where he is staying#HanoiSummitpic.twitter.com/DAiAsWjOLg A vietnami külügyminisztérium megtiltotta az élő közvetítést a Melia hotelből és a Hanoi központjában fekvő, turistalátványosságnak számító Hoan Kiem tótól, valamint a Mariott szállodából, ahol Donald Trump szállása lesz. Az amerikai-észak-koreai csúcstalálkozót február 27-én és 28-án tartják, a tervek szerint két napig tart, de Mike Pompeo amerikai külügyminiszter vasárnap a Foxnak adott interjúban az mondta: szükség esetén meg is hosszabbíthatják. A Trump és Kim közötti kétoldalú tárgyalásokra szerdán fog sor kerülni. Mike Pompeo egyébként még hétfő este megérkezett Hanoiba. Made it to Vietnam for President@realDonaldTrump’s#HanoiSummitwith the DPRK. Will be important opportunity to make progress on Singapore Summit commitments of transformed relations, building lasting peace, and complete denuclearization.pic.twitter.com/V5cJ3rWuH1 A vietnami fővárosban van a múlt hét óta Stephen Biegun, a washingtoni külügyminisztérium észak-koreai különmegbízottja is. Kim Dzsongun kedden, helyi idő szerint 8:15-kor érkezett meg Vietnamba, miután a Kim-dinasztia különvonatával mintegy 4500 kilométert tett meg Észak-Koreából a délkelet-ázsiai országba Kínán keresztül. A hanoi találkozó alkalmából – a szingapúrihoz hasonlóan - már emlékérmet is kibocsátottak. DPRK - USA SUMMITHANOI 27-28 FEBRUARY 2019WORLD PEACE#HanoiSummit.. ✌pic.twitter.com/DOBQbYXpCo Donald Trump elnöki repülőgépe, az Air Force One hétfőn 12:35-kor (magyar idő szerint 18:35-kor) indult el a Washington melletti Andrews légibázisról Hanoiba. #Trumpleaves for#Hanoifor summit with#NorthKorea's#KimJongUn.#KimJongUn#DonaldTrump#TrumpKimSummit#TrumpKimVietnam#HanoiSummit#Hanoi#UnitedStates#Forsan_Newspic.twitter.com/4yTpCWPhGS Helyi idő szerint kedd este 21 órakor (magyar idő szerint 15 órakor) landolt az Air Force One a vietnami fővárosban a Reutersinformációialapján. Mit akar elérni Amerika? A washingtoni kormányzat legfőbb célja, hogy Phenjan véglegesen fejezze be az atomfegyverek és ballisztikus rakéták tesztelését, valamint adja fel teljes egészében az atomprogramját. Amerika ebben a témában konkrét ütemtervet és céldátumokat vár el, az észak-koreai nukleáris leszerelést pedig nemzetközi ellenőrzés mellett szeretné véghezvitetni –nyilatkoztaaz Al Jazeera nevű katari hírportálnak Ben Young Észak-Korea-szakértő és történész. Ben Youn véleménye alapján Washington és Phenjan ismét megpróbálkozhat egy békeszerződés tető alá hozásával, de ennek a realitása egyelőre nem sok. Az 1950. június 25. – 1953. július 27. között zajló koreai háborút lezáró békeszerződést még mindig nem írták alá az érintett felek, az Egyesült Államok, Kína és Észak-Korea küldöttei Panmindzsonban ugyanis csak fegyverszünetet ellenjegyeztek, amit Dél-Korea először nem fogadott el, de amerikai nyomásra nemsokára mégis csatlakozott hozzá, noha mind a mai napig nem írta alá. Hanoi celebrates the 20th year anniversary of its UNESCO-granted title "the city for peace" with the Trump-Kim Second Summit. Everything is well-prepared & well-decorated. We wish#HanoiSummita success.pic.twitter.com/ObFD2wYAju Mivel csupán fegyverszünet kötetett, ezért a koreai háború jogilag most is tart, de Phenjan még a tűzszünetet is felmondta 2013 márciusában, katonai lépésekre ennek ellenére nem került sor, „csupán" atomfegyverek és ballisztikus rakéták tesztelésére a kommunista remeteállam részéről. Egyes amerikai elemzők arról is beszéltek, hogy az Egyesült Államok talán csökkentheti a 28 500 fős, Dél-Koreában állomásozó csapatainak a létszámát, de szöuli és washingtoni katonai vezetők kijelentették, hogy a létszámcsökkentés még tárgyalási alap sem lehet. Mi Észak-Korea célja? Stephen Biegun, a washingtoni külügyminisztérium észak-koreai különmegbízottja szerint a phenjani vezetés első lépésben a nemzetközi gazdasági szankciók enyhítését, második lépésben pedig a teljes eltörlésüket szeretné elérni. Az utóbbira nincs sok esély. A kommunista állam Amerikával közös gazdasági projektekben is részt akar venni, részben ezzel kapcsolatosan szorgalmazza egy amerikai összekötő iroda megnyitását Phenjanban. Az Egyesült Államok ugyanis nem tart fenn Észak-Koreában sem nagykövetséget, sem konzulátust, sem más jellegű hivatalos képviseletet. Egyes értesülések szerint a gazdasági nyitás jegyében, Phenjan Hanoihoz hasonló reformokat szeretne bevezetni. Ennek eredményeképpen ugyanis Vietnam hatalmasat fejlődött az elmúlt két évtizedben. Hivatalosan ezt az értesülést ugyanakkor nem erősítették meg. Kab-Woo Ko, a szöuli Észak-Koreai Tanulmányok Egyetem politológiai professzorakifejtetteaz Al Jazeerának, hogy Phenjan gazdasági, politikai és diplomáciai előnyöket szeretne kicsikarni a találkozó által. Kab-Woo Ko véleménye alapján a kommunista állam is békeszerződéssel kívánná lezárni a koreai háborút, természetesen a saját érdekeinek megfelelően. Észak-Korea csak akkor adná fel a nukleáris fegyvereit, ha Amerika beleegyezne az Koreai-félsziget teljes atomfegyver-mentesítésébe, és a csapatai távozásába. Ebben az esetben a kommunista állam aláírná a békeszerződést. Washington ugyanakkor soha nem vonná ki sem a csapatait, sem a nukleáris fegyvereit Dél-Koreából, erről még csak tárgyalni sem hajlandó. A szöuli Észak-Koreai Tanulmányok Egyetem politológiai professzora szerint, ha mégis békeszerződés aláírására kerülne sor, az sem világos, hogy azt csak Amerika és Észak-Korea írná-e alá, vagy esetleg Kína is. Mit akar Dél-Korea? Mun Dzsein dél-koreai elnök hétfőn a szóvivőjén keresztül a közvélemény tudtára adta, hogy elegendő lenne, ha a békeszerződést csak Washington és Phenjan írná alá, magyarán Szöul nem ellenjegyezné, és Kínát is kihagyná a békefolyamatból. Szöulnak - a saját biztonsága érdekében - az elődleges célja Észak-Korea atomfegyver-mentesítése. Arról viszont hallani sem akar, hogy kivonják a területéről az amerikai atomfegyvereket és a katonákat, hiszen abban az esetben ki lenne szolgáltatva Phenjannak. A dél-koreai vezetés szorgalmazza továbbá a gazdasági kapcsolatok erősítését Észak-Koreával, első lépésként újra megnyitná a két ország határán, a demilitarizált övezetben lévő, de közigazgatásilag északhoz tartozó Keszong Ipari Parkot. A Keszong Ipari Parkot 2004-ben helyezték üzembe, a dolog lényege az volt, hogy déli tőkével működő gyárakban dolgoztak északi munkások. A 2013-as koreai válság idején a phenjani kormány először minden dél-koreai állampolgárt kizárt a területről, majd kivonta az észak-koreai állampolgárokat, amely azt eredményezte, hogy a termelés teljesen leállt. Néhány hét múlva megegyeztek az ipari park újranyitásáról, de az csak három évig működött, mert 2016-ban az észak-koreai műholdkilövés elleni tiltakozás jeléül a szöuli kormány leállította az ipari parkot, és az ott dolgozó összes dél-koreai munkást evakuálták a területről. Phenjan válaszul az iparvidéknél húzódó demarkációs vonalat elblokádolta, és katonai egységeket telepített a területre. A park tehát már három éve nem működik. A kínai álláspont A Washington és Phenjan között zajló kétoldalú tárgyalások ügyében azonban Szöulnak nem osztottak lapot, és ez várhatóan a jövőben sem fog változni, mivel elsődlegesen Amerika érdekei kell, hogy érvényesüljenek, ráadásul egyre fontosabb szereplő lesz a térségben Kína is. Az már az 50-es évek óta világos, hogy Kína nélkül nem lehet rendezni a koreai helyzetet, Peking súlya és befolyása azóta pedig csak egyre nő. Ennek ellenére még Peking sem tudja az ellenőrzése alatt tartani Phenjant, noha Észak-Korea a kínai elvtársak anyagi támogatása nélkül már rég összeomlott volna. A kommunista testvérállam összeomlása viszont nem áll Kína érdekében, mert akkor megnőne az amerikai befolyás a Koreai-félszigeten. Peking pedig soha nem fogadná el, hogy déli vezetés alatt újraegyesüljön a két Korea, mert akkor a határai mentén megjelennének az amerikai atomfegyverek.


V Maarskom Paksi unikol rádioaktívny plyn

Budape 11. apríla (TASR) - Z dôvodu úniku rádioaktívnehoplynu v atómovej elektrárni v maarskom Paksi preruili dnes opravujedného z reaktorov. ... Budape 11. apríla (TASR) - Z dôvodu úniku rádioaktívneho plynu v atómovej elektrárni v maarskom Paksi preruili dnes opravu jedného z reaktorov. Poda vyjadrenia hovorcu riaditestva ochrany proti katastrofám nie je potrebné zavies mimoriadne opatrenia ani v elektrárni, ani v jeho okolí.SkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamouSkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamou Poda informácie maarského internetového serveru Origo upozornili na únik plynu v noci kontrolné zariadenia haly 2. reaktora. Aktivita látky do rána významne klesla. Doterajie výsledky vyetrovania hovoria o tom, e rádioaktívny plyn pochádza pravdepodobne z istiaceho zariadenia, ktoré je intalované pri reaktore. V súasnosti kontrolujú istiace zariadenie, neskôr preveria tesnos kaziet s uránovými tabletami, ktorých netesnos mohla by príinou úniku. Na reaktore robia od 28. marca benú ronú údrbu. Poda prísluných úradov hladina rádioaktívneho iarenia nedosiahla hraninú hodnotu, k ohrozeniu okolia alebo obyvatestva nedolo. (spravodajca TASR Ladislav Vallach) juh