Jaceniuk: pożar wokół Czarnobyla opanowany

Pożar lasów w strefie wokół elektrowni atomowej w Czarnobylu jest pod kontrolą strażaków, a promieniowanie w okolicach siłowni nie zmieniło się – oświadczył premier Ukrainy Arsenij Jaceniuk po powrocie ze strefy we wtorek wieczorem. Na dokończenie budowy sarkofagu w Czarnobylu brakuje 500 milionów euro. Konstrukcja ma zabezpieczyć środowisko przed promieniowaniem radioaktywnym z siłowni. Dziś mija 29. rocznica największej katastrofy w historii energetyki jądrowej. Pożar, który objął około 400 hektarów Puszczy Czarnobylskiej, nie dotarł w pobliże elektrowni; wcześniej obawiano się, że ogień może przekroczyć 20-kilometrową granicę bezpieczeństwa wokół obiektu. - Jest to jednak największy pożar od 1992 roku. Takiego pożaru jeszcze (na Ukrainie) nie mieliśmy – powiedział Jaceniuk dziennikarzom. - Poinformowano mnie, że sytuacja jest normalna, że nie ma zmian promieniowania – podkreślił. Szef Państwowej Służby ds. Sytuacji Nadzwyczajnych Zorian Szkiriak poinformował, że pracującym na miejscu strażakom udało się ugasić ogień w górnych partiach drzew, który rozprzestrzeniał się najszybciej. Oświadczył, że główne źródła ognia także zostały zlokalizowane i opanowane. W akcji w Puszczy Czarnobylskiej, gdzie pożar wciąż jednak trwa, uczestniczy ponad 200 ratowników i kilkadziesiąt sztuk sprzętu ratowniczego. Do gaszenia pożaru zaangażowano samoloty. Według wstępnych ustaleń jego przyczyną mogło być podpalenie – przekazał Szkiriak. Pożar wokół elektrowni wybuchł najprawdopodobniej w godzinach popołudniowych. Szef MSW Ukrainy Arsen Awakow pisał na swoim Facebooku, że około godz. 17.30 czasu polskiego ogień zaczął niebezpiecznie kierować się w stronę elektrowni. Minister przekazał wówczas, że w stan gotowości postawiono jednostki Gwardii Narodowej i MSW. W niedzielę na Ukrainie upamiętniono 29. rocznicę katastrofy w elektrowni atomowej w Czarnobylu na północ od Kijowa. Doszło do niej 26 kwietnia 1986 roku w wyniku wybuchu czwartego reaktora siłowni. Eksplozja doprowadziła do skażenia radioaktywnego około 100 tys. kilometrów kwadratowych powierzchni, w tym części terytoriów Ukrainy i Białorusi. Substancje radioaktywne dotarły też nad Skandynawię, Europę Środkową, w tym Polskę, a także na południe kontynentu - do Grecji i Włoch. W 2012 roku w Czarnobylu rozpoczęto montaż nowego sarkofagu, który przykryje stare, betonowe zabezpieczenie zniszczonego przez wybuch czwartego reaktora siłowni. Zabezpieczenie buduje francuski koncern Novarka. (JS)


Titkos féreg foga rág

Mintha egy olyan hidegháborút élnénk újra, ahol az űrkutatásra alapuló erőfitogtatást fölváltotta az informatika. Az ellenérdekelt felek elképesztő csapásmérő erővel bírnak, az események menetét azonban nem ez határozza meg, hanem a kémkedés, a taktika, a biztonsági rések kijátszása. Az irániak által leszedett kémrepülőgép esete izgalmas, ám rövid fejezete a teljes történetnek. Kövesse az Indexet Facebookon is! Hogy adrónok(a külső vezérléssel működő csapásmérő- és kémrepülőgépek) mennyire hasznos eszközei a haditechnikának, azt számos esemény illusztrálhatja. A pilóta nélküli repülőgép az emberi élet kockáztatása nélkül képes információt szerezni és rideg precizitással gyilkolni. Csapásmérő drón végzett az al-Kaida második emberével, Atiyah Abd al-Rahmánnal is, de ezen kívül istöbb sikeres támadásfűződik az új fegyvernemhez. A távvezérelt járművek viszonylag új technológiának számítanak, így az sem meglepő, hogy meghibásodásuk eseténkomplett csapatokat mozgósítanaka roncs megszerzéséért. Irán azt állítja, hogy a vasárnap leszedett drón lopakodó modell volt, ráadásul az egyik legfejlettebb típus: azRQ-170 Sentinel, amit Beast of Kandahar néven is emlegetnek. A Lockheed Martin által gyártott, külsőleg aB-2-es vadászbombázóraemlékeztető gép ára a hatmillió dollárt is elérheti. Erről 2007-ben láthattuk az első amatőr fényképeket; az amerikai kormány azonban 2009-ig várt a géphivatalos bejelentésével. Az RQ-170 elsődleges feladata a felderítés,csapásmérésre nem alkalmas. Black Hawk Down A mostani esetben az a különleges, hogy az irániak nem lelőtték a gépet, hanem elektromos interferenciával zavarták meg. Noha Irán a közelmúltban többször is bejelentette, hogy amerikai kémrepülőgépeket sikerült leszedniük, sosem mutattak erre vonatkozó bizonyítékot. Ezúttal viszont azt állítják, hogy egy Sentinelt sikerült a birtokukba keríteniük, ez azonban meglepő: eddigi ismereteink szerint Irán nem rendelkezik a roppant magasan repülő gép észleléséhez szükséges technológiával sem. Irán szerint a szignál megzavarásával sikerült elérniük a gép lezuhanását. A NATO nemzetközi légvédelmi szervezete, az International Security Assistance Force (ISAF) közleményében csupán arról tudósított, hogy valóban eltűnt egy gépük, de a típusát nem említették. A nyilatkozatból csupán az derül ki, hogy a vezérlést végző pilóta elvesztette az irányítást a gép fölött. Noha ez egybevág azzal, amit az irániak is állítanak, elképzelhető, hogy blöffről van szó. A kontroll elvesztése a géptöréshez vezető általános indok, és külső ráhatás nélkül is bekövetkezhet. Ha Iránnak sikerült meghekkelnie egy UAV (Unmanned Aerial Vehicle) vezérlését, az komoly fegyvertény, mivel ilyenre eddig még nem volt példa. Ugyanakkor az sem biztos, hogy ez történt. A korábban kifejlesztett drónok (például a Predatorok és a Reaperek) a vezérlés megszakadása után is képesek tartani a korábbi repülési pályájukat, vagy automatikusan visszatérni a bázisra. Ettől függetlenül néha homokszem kerül a gépezetbe: előfordult már, hogy egy drón nem reagált az irányítóközpont utasításaira, és egy F-15-ös vadászgépnekkellett lelőnie. Katonai szakértők szerint elképzelhető, hogy a rendszerben álló drónok némelyikét könnyű megzavarni. A működtetésükhöz egyelőre mindenképpen szükséges az irányítóközponttal fenntartott folyamatos kapcsolat; épp azért lesznek a következő generációs drónokautonóm rendszerek, hogy orvosolják ezt a hiányosságot. A jelenlegi ügy pikantériája, hogy az RQ-170 sokak szerint már „fél-autonóm” rendszer, vagyis a kapcsolat elvesztése esetén is képes lett volna visszatérni a bázisra. A hálózat csapdájában A drónok épségére nem csak a közvetlenül ellenük irányuló támadások jelentenek veszélyt. Nemrég kiderült, hogy az amerikai drónok irányítására használt számítógépes rendszert vírusfertőzte meg. Az eset pikantériája, hogy ez a számítógép a nevadai Creech Légibázison található: innen irányították az iraki és afganisztáni bombázásokat végző drónokat. Arról a hivatalos szervek sem nyilatkoztak, hogy a számítógépes rendszer egy baleset vagy egy támadás során fertőződött meg, de az tény, hogy a vírust csak az érintett célszámítógépek szétszerelésével és újraépítésével lehet ismét működőképessé tenni. Az ezzel járó vesződségen kívül az eset komoly nemzetbiztonsági kockázatot is jelentett: elképzelhető, hogy külső támadás esetén tankok, repülőgépek és kísérleti modellek specifikációit lopták el. És akkor a drónok irányításáért felelős rendszer meghekkelése, illetve az ezzel járó kockázat még szóba sem került. A vírusok és hekkertámadások elleni védekezés egyre komolyabb szerephez jut az utóbbi időben. Ahogy egy biztonságtechnikai szakértő megállapította: az adatok védelme manapság legalább annyira fontos, mint a fizikai csapások elleni védekezés. Nem véletlen, hogy az USA a közelmúltban kormányhivatalt hozott létre a kiberbűnözés ellen;meglátásuk szerintez nagyobb fenyegetést jelenthet az országra, mint a terrorizmus. Húzd ki és uralkodj A kibertámadások az izraeli-iráni konfliktusban is komoly szerephez jutottak. A Stuxnet vírusról például többen is állítják, hogy az izraeli kormány fejlesztette ki, kimondottan azért, hogy az iráni atomlétesítmények működésétszabotálja. Erre vonatkozóan azonban csakközvetett bizonyítékokvannak; Izrael korábban olyan eszközöket vásárolt, amiket az iráni urándúsítókban is használtak, ez pedig a Stuxnet tesztelésére is utalhat. A nemrég feltűnt Duqu vírust sokan a Stuxnet egyenes ági leszármazottjánaktartják– igaz, ezcivilekre nem ártalmas, és az irániak közleménye szerint azótasikerült elhárítaniuka vírus jelentette veszélyt. Bár az izraeli kémszolgálat egykori vezetője az Irán elleni támadás ötletét ostobaságnak minősítette, több forgatókönyv is született, ami az esetleges támadás menetét taglalta. Ezeknek közös pontja, hogy a bombázásokon kívül mindegyik megemlíti az informatikai támadásokat is.Elképzelhető, hogy az emberi irányítással vezérelt, Heron drónok először elektronikus csapást mérnek az iráni nukleáris létesítményekre, megbénítják a radarrendszert, tönkreteszik a mobilhálózatot, majdDoS-támadássalkilövik a katonai hálózatot is. Az F-15-ös és F-16-os vadászgépek ezt követően bombáznák meg a kijelölt célpontokat, majd villámgyorsan visszavonulnának. Ez persze szerencsét és pontos helyismeretet is kíván. A nukleáris létesítmények pontos helyét ugyanis nem ismerik, és minél tovább tart a támadás, az irániaknak annál több idejük lesz felkészülni a szervezett védekezésre és ellentámadásra. Mindez nem új találmány, csupán a felhasznált eszközök miatt tűnhet annak. Funkcióját tekintve azonban nem sokban különbözik a fénygránáttól, amit a kommandósok hajítanak be az ajtórésen: rövid időre összezavarja a célpontot, a pillanatnyi bénultságot pedig gyors rajtaütés követi. Az izraeliektől ráadásul nem lenne idegen ez a metódus. 2007-ben a szíriai légvédelem vészjelzőit iktatták ki, majd olyan adathalmazt küldtek a légvédelemnek, amit a rendszer adminisztrátori utasításként kezelt. Innentől már egyenes út vezetett a nukleáris létesítmények lebombázásához. Természetesen ez nem az egyetlen lehetséges forgatókönyv; az is elképzelhető, hogy nem kerül sor a támadásra. Az irániak nem csak rakétákkal és bombázással tudnának visszavágni egy izraeli csapásra, hanem a gázai és libanoni szakadár terrorszervezetek mozgósításával is, ami legalább olyan kiszámíthatatlan lenne, mint egy komplex vírustámadás. Ráadásul Afganisztában, Irakban és Pakisztában még mindig amerikai csapatok állomásoznak, és nagy a valószínűsége, hogy egy iráni válaszcsapás esetén a támadók nem néznék, hogy kit pusztítanak el. Vihar előtti csend A hekkertámadások, drón-eltérítések, titokban becsempészett vírusok és Dos-támadások nem véletlenül emlékeztetnek a hidegháborús helyzetre: ilyenkor a támadók úgy feszegetik a pofonládát, hogy annak ne legyen hadüzenet-értéke. Amíg a létesítményeket támadó kártékony vírusok eredete azonosíthatatlan, addig nincs bizonyíték, nincs felelős, és nincs casus belli sem. Ennek ellenére Irán erősnek akarja mutatni magát: akibertámadásokidején éppúgy rakétatámadásokkal fenyegetőztek, akárcsak most,a drón eltérítésekor. A nemzetközi helyzet egyre fokozódik. 5 könyvTöbb mint 600 meghökkentő, érdekes és tanulságos történet! Kövesse az Indexet Facebookon is!


Megfékezték a lángoló atomtengeralattjáró tüzét

Megfékezték - bár még nem oltották el - a Jekatyerinburg orosz atomhajtóműves tengeralattjárón csütörtökön keletkezett tüzet. A legénység néhány tagja a hajó fedélzetén folyamatosan méri a hőmérsékletet, valamint a szén-dioxid koncentrációt. Nem mértek radioaktív sugárzást, a környék lakóit nem fenyegeti veszély. Hét embert szállítottak kórházba, de állapotuk nem ad okot aggodalomra. A tűz akkor a tengeralattjáró nagyjavítása közben keletkezett a roszljakovói hajógyár dokkjában. A tüzet a technológiai előírások megsértése okozta.
MTI


V Jaslovských Bohuniciach postavia novú elektráre. Atómka dostane suseda

Vekú slnenú elektráre s intalovaným výkonom 10 megawattov v Jaslovských Bohuniciach pre Jadrovú energetickú spolonos Slovenska (JESS) postaví spolonos Adifex z Bratislavy za viac ako 9,1 milióna eur s DPH. Vo verejnom obstarávaní prilo na túto zákazku 7cenových ponúk, ztoho dve zeskej republiky a jedna zMaarska. Spolonos Adifex má poda zverejnenej zmluvy na postavenie fotovoltickej elektrárne 33týdov, súasou zákazky je aj dodanie potrebnej projektovej dokumentácie. Fotovoltická elektráre bude stá na plochách po demontovaných technologických a stavebných objektoch odstavených a vyraovaných atómových elektrární A1 a V1, teda na území tzv. hnedého parku. Jej ivotnos je poda projektovej dokumentácie 20rokov. Fotovoltická elektráre poda dokumentácie pre verejné obstarávanie predstavuje obnovitený zdroj elektrickej energie, nevyaduje údrbu a stálu obsluhu a neprodukuje takmer iadne odpady poas prevádzky. Po ukonení doby ivotnosti je elektráre demontovatená a vetky jej prvky sú recyklovatené. Cieom zákazky je zabezpei zvýenie podielu elektrickej energie vyrobenej zobnovitených zdrojov na celkovej spotrebe Slovenskej republiky vsúlade snízkouhlíkovou stratégiou rozvoja Slovenskej republiky do roku 2030, svýhadom do roku 2050a vsúlade sIntegrovaným národným klimatickým a energetickým plánom zroku 2019, uvádza kprojektu spolonos JESS. Tento zdroj elektrickej energie má by vbudúcnosti súasou vekého projektu zameraného na produkciu zeleného vodíka, ktorý má by vyuívaný pre hromadnú dopravu. Generálny riadite JESS Roman Sporina na sneme Zdruenia miest a obcí regiónu Jaslovské Bohunice vmarci tohto roku starostov a primátorov informoval, e JESS pracuje aj na projekte druhej etapy fotovoltickej elektrárne, ktorá by mala ma takisto intalovaný výkon 10MW. Hlavným poslaním spolonosti JESS je príprava, výstavba a prevádzka nového jadrového zdroja vlokalite Jaslovské Bohunice. Jeho príprava pokrauje poda aktuálneho harmonogramu predprípravnou etapou, ktorej cieom je získa rozhodnutie oumiestnení okolo roku2025.


Orbán a háta közepére sem kívánja a klímaváltozás ügyét

Kövesse az Indexet Facebookon is! 2019. június 17-én letették a China National Machinery Import&Export kínai nagyvállalat 100 megawatt teljesítményű naperőművének alapkövét Kaposváron. A regionális léptékben is jelentős beruházás megnyitóján Palkovics László innovációs és technológiai miniszter is részt vett, köszöntőjében pedig aztmondta, hogy a projekt támogatja Magyarország klímapolitikai céljait, azon belül azt, hogy Magyarország 2050-re azon államok közé tartozzon, amelyeknek lehetőségük lesz az általuk felhasznált energia karbonsemleges előállítására. Visszatekintve a miniszter kijelentésére, a klímapolitika tekintetében szokatlannak tűnő kakofónia bontakozik ki a kormányzaton belül, ugyanis négy nappal később, június 21-én Orbán Viktor az Európai Tanácsbanmegvétózta, hogy az Európai Unió 2050-re karbonsemlegességet érjen el. Pénz és alkudozás A miniszterelnöki vétót hazai és külföldi kormányzatokban is többen értetlenül fogadták, mivel előtte a Tanácsban közel egy évig miniszteri szinten egyeztettek a karbonsemlegességről, a folyamatot ismerők szerint Magyarország pedig végig pozitívan állt a kérdéshez. Orbán vétója után a kormányzat klímapolitikai területen dolgozói közül többen azon viccelődtek, hogy a magyar miniszterelnök véletlenül a lengyel kormányfő szövegét olvasta fel a tanács ülésén (Lengyelország ellenzi leginkább a karbonsemlegességet a még mindig nagyon meghatározó szénipara miatt), de többekben felmerült az is, hogy van-e értelme klímapolitikával foglalkozni az államigazgatásban. Egy másik kormányzati szereplő szerint bele kell férnie annyi rugalmasságnak a kormányzati munkába, hogy egy nagyon fontos kérdésben nemcsak a szakmai, hanem a politikai szempontok is érvényesülnek. Szerinte ebben az esetben mindkettő érvényre jutott, mivel a kormány nem a karbonsemlegességet vétózta meg – az benne van az elfogadott tanácsi szövegben –, hanem „csak” a céldátumot. Néha már az az érzésem a klímaügyekben, mintha a kommunizmust építenénk, 2050-re pedig kész kell lennünk vele. Senki sem tudja, mi lesz akkor, de csinálni kell – fogalmazott egyik kormányzati beszélgetőtársunk. A hivatalos indoklás szerint a karbonsemlegesség 2050-es elérése óriási kiadásokkal járna, és hatalmas terheket róna a magyar iparra. „Az említett javaslatot felelősen addig nem lehet támogatni, amíg nem tudjuk, hogy az Európai Unió mekkora forrásokat tud rendelkezésre bocsátani az ipar modernizálására” – írta közleményében Rogán Antal minisztériuma, hozzátéve, hogy a kormány felelőssége a magyar családok rezsiköltségeinek alacsonyan tartása. A kormány későbbhozzátette, hogy a politikai stabilitás elvesztésével járna, ha olyan szinten emelkednének a rezsiárak, mint Németországban. A 2050-es karbonsemlegesség megvétózása forrásaink szerint valójában a 2030-as klímacélok eléréséről és azok finanszírozásáról is szólt: „Akkor lesz értelme 2050-ről beszélni, ha meg tudjuk csinálni 2030-at.” A kormányzat számításai szerint a 2030-as vállalásainkhoz szükséges beruházások (épületenergetika, közlekedészöldítés, adaptáció, atomerőmű-bővítés) 50-100 milliárd euróba kerülnének, miközben a kohéziós alapok 2021–2027 közötti tervezetében a zöldítő programok uniós társfinanszírozása 30-ről 10 százalékra csökkenne. Emellett úgy látják, a kohéziós alapokból összességében is negyedével kevesebb jutna Magyarországnak, mint az előző ciklusban. Orbánék azt akarják elérni, hogy az EU legalább olyan szinten járuljon hozzá a zöldcélok megvalósításához, mint eddig, valamint hogy a kohéziós alapok szétosztását ne projektalapon és ne feltételekhez kötve osszák ki (több tagállam is eztszeretné), hanem Budapesten döntsék el, mire költik az uniós állampolgárok pénzét. A vétó a finneknek is szólt, mivel az EU soros elnökségének kiemelten fontosak a klímaügyek, Orbánék pedig igyekeznek javítani velük szemben az alkupozíciójukon, és engedményeket kapni, például jogállamisági kérdésekben. Trollokkal elemeztetik a klímapolitikát A kormányzaton belüli az is feszültséget okoz, hogy klímaügyben a szakmai álláspont lényegesen kisebb felülethez juthat a politikainál. A Fidesz kommunikációs univerzumában a klímaváltozással kapcsolatban a legnagyobb teret azok a beszélő fejek (Kövér László, Bayer Zsolt, Nógrádi György stb.) kapják, akik azt mondják, hogy a klímatéma a Nyugat ópiuma, az elit csele, ami az embereket az agymosó média miatt érdekli ennyire. Több kormányzati szereplő szerint ezek a megszólalások teljesen függetlenek a területen zajló munkától: regionális szinten elég forrás jut itthon klímapolitikára, igaz, a hozzánk lakosságszámban hasonló méretű Svédországban ötször annyian foglalkoznak klímavédelemmel az államigazgatásban, mint itthon. A szakpolitikával foglalkozók közül többeket zavar, hogy Fidesz nem azt kommunikálja a klímaváltozásról, amit kidolgoznak a minisztériumokban, hanem a trollok jutnak főszerephez, emiatt pedig többször éri klímaszkeptikus vád a jobboldalt. Egy magas beosztású beszélgetőpartnerünk hozzátette: a jobboldalon konkrétan vannak olyan politikusok, akik nem hiszik el, hogy a klímaváltozás tényleges és komoly probléma, de talán egyre kevesebben. Egy másik kormányzati szereplő szerint ezek a „durvább politikai megszólalások” annak köszönhetőek, hogy a Fidesz lépéskényszerbe került klímaügyben: „Az EP-választások előtt nyilvánvalóvá vált, hogy az egyik oldal témája a migráció, a másiké pedig a klímaváltozás, vagyis ez már nemcsak szakmai, hanem politikai kérdés is. Azt pedig nem tehetjük meg, hogy vállon veregetjük az ellenfelet, és azt mondjuk, hogy igen, úgy kellene csinálni, ahogy ő mondja.” A természetvédelem hátráltatja az iparosítást A kormányzat különböző szintjein dolgozó beszélgetőpartnereink szerint a Fidesz tudatosan nem akarja központi témává emelni a klímaváltozás ügyét. Egyrészt azért, mert a felmérésekből az látszik, hogy Magyarországon még nem érdekli eléggé az embereket, másrészt Orbán alapvetően „egy baloldali ügynek, a gazdag országok huncutságának tartja". Orbán évekkel ezelőtt szűk körben egy komplett elméletet is előadott a klímaváltozásról: Obama azért találta ki a globális klímafellépést, hogy rossz legyen Putyinnak; a megújulók miatt az oroszok nem fogják tudni eladni az olajat és a gázt Európába, a szegényebb országok pedig majd erre költik a pénzüket, és soha nem fogják tudni utolérni a gazdag országok fejlettségi szintjét, ezáltal konzerválódik az Egyesült Államok hegemóniája. Nem vagyok meggyőződve arról, hogy szerinte a jelenlegi felmelegedést az emberi tevékenység okozza, ugyanakkor akár elfogadja igaznak, akár nem, az ellene hozott intézkedéseket hasznosnak tartja – állította Orbánról egyik jelenlegi munkatársa. Orbán másik problémája a környezetvédelemmel, hogy gátja az iparosításnak. A kormányfő 2010 után többször beszélt arról szűkebb körben, hogy nem szeretné, ha a zöld szervezetek és szempontok akadályoznák az ország iparosítását. A miniszterelnök állítólag 2010 után egyenesen kimondta, hogy államigazgatási szinten le akarja építeni a környezetvédelmet, ami visszatekintve sikerült is. 2010-ben a kormányváltás előtt még önálló minisztériuma volt a környezetvédelemnek közel 450 dolgozóval, 2014-ben már nagyjából 150-en dolgoztak a Vidékfejlesztési Minisztérium környezet- és természetvédelemért, valamint a vízügyekért felelős államtitkárságán, majd a vidékfejlesztés lefokozásával Agrárminisztérium lett, a területet tovább darabolták, és már csak környezetügyért felelős államtitkárság működik; a bürokráciacsökkentés legutóbbi hullámával pedig lényegében teljesenlefejeztékaz állami természetvédelmet. Orbán kettős játéka A gazdasági szempontok mellett Orbán politikailag sem szereti a klímaváltozás ügyét, mert nem lehet benne pártpolitikai törést képezni. A Fideszben évek óta olyan ügyeket keresnek, amelyek mindenkit megszólítanak, de a pártok ellentétes véleménnyel vannak róla. Ilyen például a migráció, amiben az emberek négyötöde egyet ért Orbánékkal, viszont az ellenzéki pártok nem. A klímaváltozás elleni küzdelemmel az a probléma a kormánypárt politikusai szerint, hogy nemcsak jobboldali és baloldali szavazók tartják fontosnak, hanem az ellenzéki pártok is. „Csak nehogy véletlenül egyetértsenek vele a szocialisták is. Ha nem tudod fölhergelni a saját választóidat, nem fognak elmenni szavazni. Ha környezetvédelmet csinálsz, az nem jó, mert azzal egyet fog érteni a többi párt is” – magyarázta egy fideszes politikus. Bár ismerői szerint Orbán hátán csak púp az egész klímatéma, kénytelen azt mondani, hogyfontos ügy, amivel foglalkozni kell vele, mert látja, hogy ez jön Nyugatról és a sajtóból. A kérdés egyre jobban érdekli az embereket, ezért elővágást végez, nehogy jöjjön egy párt, amelyik kardjára tűzi a klímaügyet, és azzal veri meg a Fideszt, hogy radikálisan mást mond a klímaváltozásról. A pártban többen úgy látják, hogy a klímaügy politikailag olyan lehet ma Magyarországon, mint a természetvédelem volt a 80-as években: nemcsak egy szakpolitikai kérdés, hanem a legkeményebb rendszerkritika. Érzékelve a potenciális veszélyforrást, a Fidesz kettős stratégiát folytat klímaügyben: Orbán elmondja, hogy fontos kérdés, a beszélő fejek közben azt duruzsolják, hogy ezzel igazából csak el akarják terelni a szót a migrációról, miközben konkrét, már folyamatban lévő projektekreráfogják, hogy azok a klímaváltozás elleni fellépést szolgálják (pl. Paks 2). Közben pedig ott van a vízügyről középiskolásoknak mesélő Áder János, aki miatt sokan azt hiszik, hogy a Fidesz aktívan foglalkozik a klímaváltozással. Borítókép: Facebook - Orbán Viktor Fotós: Burger Barna Klímaváltozás, környezettudatosság, fenntartható jövő.Ezek nem csak trendi hívószavak, hanem a közös valóság, amiben mindannyian élünk. A Zöld Indexen mi is kiemelt figyelemmel foglalkozunk ezekkel a témákkal. Ha te is fontosnak tartod, hogy azoknak is élhető bolygójuk legyen, akik ma születnek, csatlakozz hozzánk a Zöld Indexen. Kövesse az Indexet Facebookon is!


Spisovatel Ishiguro i bojovníci proti jaderným zbraním. Prohlédněte si, kdo převzal Nobelovu cenu

Ve švédském hlavním městě Stockholmu se v neděli předávaly letošní Nobelovy ceny za fyziku, chemii, fyziologii a literaturu a taky cena za rozvoj ekonomické vědy na památku Alfreda Nobela. Mezi oceněnými byli například britský spisovatel japonského původu Kazuo Ishiguro nebo trojice vědců, která se věnuje "biologickým hodinám". Zároveň se v norském Oslu předávala i Nobelova cena míru. Tu letos získali aktivisté bojující proti jaderným zbraním.


KLDR hrozí dalšími údery, USA zvažují nasazení superponorky

Pchjongjang ve čtvrtek varoval, že může provést druhý a třetí odvetný úder, jestliže budou jihokorejské provokace pokračovat, píše CNN. Spojené státy vyslaly už ve středu ke Korejskému poloostrovu letadlovou loď a zřejmě také supermoderní ponorku USS Jimmy Carter, která se nedá zjistit sonarem. I jih přeskupuje síly po úterním ostřelování ostrova Jonpchjong, aby mohl útokům lépe čelit. Ostřelování si vyžádalo životy čtyř lidí. Severní Korea ve čtvrtek oznámila, že může opět zaútočit na jihokorejské území, jestliže bude Soul pokračovat v „bezohledných vojenských provokacích“, jimiž označuje jihokorejská vojenská cvičení u společné hranice. V neděli má začít ve Žlutém moři společné americko-jihokorejské cvičení. Jestliže bude Pchjongjang vyprovokován, „bez váhání podnikne druhý a třetí mocný odvetný úder“, uvedla severokorejská tisková agentura KCNA. Jihokorejské samohybné dělo K-9 před hořící jihokorejskou zákaldnou na ostrově Jonpchjong, kterou zasáhla palba z KLDR. Pchjongjang už ve středu obvinil jih a Spojené státy, že přivedly Korejský poloostrov na pokraj války a vyprovokovaly severokorejský odvetný úder. Podle KCNA začala Severní Korea pálit z děl na ostrov, protože několik jihokorejských granátů dopadlo do severokorejských teritoriálních vod poblíž sporné námořní hranice, kterou KLDR neuznává, neboť byla vytyčenaOSNa ta byla v Korejské válce angažována na straně jihu. [celá zpráva] „Spojené státy a jihokorejské loutkové síly bláznivě zvažují další provokaci zaměřenou na zinscenování další frašky a šarády, jakou byl případ (potopené fregaty) Čchonan, která vyvolala poprask a vedla k fabulacím, jako byla deklarace tzv. stavu ohrožení, a k setkání ministrů kvůli tzv. ohrožení bezpečnosti,“ uvedla na adresu západu KCNA. K Jižní Koreji už ve středu vyrazila letadlová loď USS George Washington, která se má účastnit cvičení, které bylo podle 7. flotily dávno plánováno a má ryze obranný charakter. Má však současně demonstrovat sílu vazby mezi Korejskou republikou a USA. Na lodi je 75 bojových letadel, a doprovází ji torpédoborce USS Lassen, USS Stethem a USS Fitzgerald s raketovým křižníkem USS Cowpens. Jihokorejské lodě u sporné námořní hranice u ostrova Jonpchjong Podle serveru wired.com už u Koreje působí ponorka USS Jimmy Carter a odstartovala z ní bezpilotní průzkumná letadla. Podle serveru nemůže Severní Korea tuto ponorku detekovat sonarem. Americké námořnictvo o misích ponorky uvádí jen minimum informací, je ale používána při tajných misích, mimo jiné může monitorovat podmořské optické kabely a má na palubě komando jednotek SEAL. Severokorejská armáda je sice hůře vyzbrojena než jihokorejská, má ale značnou početní převahu a má také převahu v některých typech zbraní. Ve stavu má 1,1 miliónu vojáků, zatímco jih jen 700 000. Severokorejské ponorky jsou malé, vejde se do nich jen několik mužů. Jsou určeny k torpédovým útokům, země jich má ale 63. Jih má jen 12 ponorek. Jihokorejský voják se zbytky severokorejského dělostřeleckého granátu na ostřelovaném ostrově Jonpchjong Sever má také převahu v tancích, má jich 35 000 zatímco jih jen 2330 a hlavně má dalekonosné dělostřelectvo, které už teď prokázalo své kvality a pro které není problém rozstřílet Soul. Hlavním nebezpečím ale jsou severokorejské jaderné zbraně. Nové obavy vzbudily o víkendu moderní provozy na obohacování uranu, i když není jasné, zda jsou určeny pro vojenské nebo civilní účely, KLDR tvrdí, že potřebuje elektřinu. Jihokorejský ministr obrany Kim Te-jong, kritizovaný kvůli nedostatečné reakci Soulu na úterní severokorejský útok, podal ve čtvrtek demisi. Prezident I Mjong-bak ji přijal. Oznámil to jeho úřad. O demisi jednal jihokorejský ministr zahraničí sHillary Clintonovou. Jihokorejský ministr obrany Kim Te-jong na inspekci domů na ostrově Jonpchjong zničených severokorejskou palbou před tím, než podal demisi. "Ministr Kim Te-jong si přál podat demisi na znamení toho, že na sebe bere zodpovědnost za sérii nedávných incidentů," uvádí se v prohlášení prezidentova úřadu. Kritizována je především nedostatečná a pomalá reakce armády, která umožnila severu dvě vlny dělostřelecké palby. Jihokorejská armáda vystřelila jen přes polovinu granátů z počtu, který vystřelila severokorejská armáda. [celá zpráva] Bývalý ministr obrany Kim Čang-su, který patří ke straně prezidenta, prohlásil, že ho reakce armády zklamala. Stejně jako další důstojníci je přesvědčen, že se měly okamžitě vyslat bojové letouny, které by neutralizovaly severokorejská děla. Palbou zničené domy na ostrově Jonpchjong Ministr Kim Te-jong však na to reagoval tím, že by taková reakce mohla rozpoutat "totální válku". Jihokorejská armáda až dosud uplatňovala doktrínu, že hlavní je zabránit rozpoutání války. I Mjonk-bak ale mění přístup k severu, odstoupil od politiky usmiřování, která podle něj nevedla k úspěchu, neboť nezměnila režim na severu. Přitvrdil. Jih nyní přeskupuje síly, aby mohl v případě dalších podobných útoků rychleji reagovat. Hlavně posiluje posádky na pěti ostrovech ve Žlutém moři.[celá zpráva]


Rada Bezpieczeństwa ONZ zaakceptowała porozumienie nuklearne z Iranem

Pierwsze zgrzyty po zawarciu historycznego porozumienia z Iranem. Choć Rada Bezpieczeństwa ONZ zaakceptowała dziś porozumienie dotyczące programu nuklearnego Iranu, to dowódca Strażników Rewolucji oświadczył, że rezolucja RB ONZ jest nie do zaakceptowania. Rezolucja Rady, wyrażająca poparcie dla porozumienia ws. irańskiego programu nuklearnego, mówi o trybie anulowania obecnie obowiązujących sankcji międzynarodowych nałożonych na Teheran. Została przyjęta jednogłośnie. Jeśli Teheran będzie respektował porozumienie nuklearne, siedem rezolucji ONZ przyjętych od 2006 roku i dotyczących sankcji wobec Iranu zostanie uchylonych - głosi rezolucja. Aby to tego doszło, Iran musi wykonać szereg działań przewidzianych w porozumieniu i ograniczających jego program nuklearny. Warunkiem jest też uznanie przez Międzynarodową Agencję Energii Atomowej (MAEA), że "wszelki materiał nuklearny w Iranie jest wykorzystany dla działań pokojowych". Dokument przewiduje również mechanizm przywrócenia sankcji, jeśli Iran nie wywiąże się z podjętych zobowiązań. W dokumencie jest mowa o tym, że Rada zatwierdza osiągnięte w Wiedniu porozumienie, apeluje o jego niezwłoczne wdrożenie według przewidzianego harmonogramu i wzywa państwa członkowskie ONZ, by ułatwiły jego realizację. Rada Bezpieczeństwa również upoważnia MAEA, by "prowadziła dalej niezbędną weryfikację i kontrolę zobowiązań nuklearnych podjętych przez Iran", takich jak ograniczenie ilości wirówek i posiadanego materiału rozszczepialnego. RB ONZ apeluje również do Teheranu, by "w pełni współpracował" z MAEA. Dopóki MAEA nie przedstawi Radzie raportu potwierdzającego, że Iran podjął kroki przewidziane w porozumieniu, nie dojdzie do złagodzenia sankcji. Wszystkie ustalenia rezolucji utracą moc po 10 latach, w tym zapis o mechanizmie przywrócenia sankcji. Porozumienie zawarto w miniony wtorek w Wiedniu. Dokument podpisany przez Iran i sześć mocarstw (USA, Rosję, Chiny, Wielką Brytanię, Francję i Niemcy) przewiduje ograniczenie irańskiego programu nuklearnego i rezygnację przez władze w Teheranie z dążenia do uzyskania broni nuklearnej w zamian za stopniowe znoszenie międzynarodowych sankcji gospodarczych nałożonych na Iran. Porozumienie wprowadza ponadto embargo na dostawy broni konwencjonalnej do Iranu przez najbliższe pięć lat oraz zakaz eksportu do tego kraju pocisków zdolnych do przenoszenia głowic nuklearnych. Strona irańska przystała na wiele technicznych ograniczeń, zachowując prawo do pokojowego programu nuklearnego. Teheran liczy na szybkie złagodzenie sankcji międzynarodowych, co jednak jest uzależnione od pozytywnej opinii Międzynarodowej Agencji Energii Atomowej w kwestii dotrzymywania przez stronę irańską wynegocjowanych warunków. Iran podejrzewany był, że pod pretekstem rozbudowy energetyki atomowej realizował tajny program zbrojeń nuklearnych. Teheran zawsze odrzucał te oskarżenia. Jak informują światowe agencje, podpisanie porozumienia nie kończy problemu. Dzisiaj dowódca Strażników Rewolucji oświadczył, że umowa w obecnym kształcie jest nie do zaakceptowania. Już wcześniej muzułmańscy duchowni wypowiadali się na jej temat krytycznie. Dowódca wpływowej w szyickim Iranie Gwardii Rewolucyjnej generał Mohammad Ali Dżafari skrytykował rezolucję jako ingerencję w działania wojskowe Iranu. - Pewne fragmenty rezolucji w sposób oczywisty stanowią przekroczenie granicy wyznaczonych przez Republikę Islamską, zwłaszcza w kwestii zdolności militarnych Iranu. Nigdy jej nie zaakceptujemy - powiedział dowódca Strażników Rewolucji. Z kolei główny negocjator nuklearny Iranu Abbas Aragczi oznajmił, że rezolucja RB ONZ jest "bezprecedensowym osiągnięciem w historii Iranu". Wskazał, że w rezolucji mowa jest o zakazie eksportu do Iranu pocisków zdolnych do przenoszenia głowic nuklearnych, tymczasem "Iran nie prowadzi rakietowego programu nuklearnego". Zapowiedział, że Iran wyda oświadczenie w sprawie rezolucji i że wciąż uważa wprowadzone w przeszłości wobec niego sankcje za nielegalne. - Iran zaakceptuje porozumienie nuklearne, jeśli sankcje zostaną natychmiast zniesione, zamrożone dochody - zwrócone, a rewolucyjne idee Islamskiej Republiki Iranu - zachowane - mówił podczas piątkowych modłów jeden z wysokich rangą irańskich duchownych. Ajatollah Mohammad Ali Mohawedi Kermani, cytowany przez irańskie radio, oświadczył, że niektóre państwa - sygnatariusze porozumienia z Iranem, są niegodne zaufania i wysunęły zbyt wygórowane żądania, które były "obelgą" dla Iranu. Dodał, że słyszał, iż niektóre warunki postawione przez najwyższego w Iranie przywódcę duchowego i politycznego, ajatollaha Sajeda Mohammada Alego Chameneia nie zostały spełnione. Kermani powiedział, że wściekłość władz Izraela i Arabii Saudyjskiej w związku z zawarciem historycznego porozumienia jest "najlepszym dowodem" na sukces Iranu. (RC)


Lídři EU se neshodli na podpoře jádra

Bez dohody skončila v noci na pátek několikahodinová debata o jaderné energii a emisních povolenkách, kterou vedli lídři zemí Evropské unie na bruselském summitu. Novinářům to řekl český premiér Andrej Babiš. Skupina států včetně Česka navrhla prosadit do závěrů jednání, aby Evropská komise jádro zařadila na seznam zelených investic. Tradičně k atomu kritické Rakousko podporované několika dalšími zeměmi se však postavilo proti. Prezidenti a premiéři se neshodli ani v pohledu na regulaci trhu s emisními povolenkami, kterou požadovalo zejména Polsko a Česko. Šéfové unijních států se týden před dlouho očekávaným rozhodnutím komise přeli o to, jakými dostupnými zdroji budou moci členské země nahradit energii a teplo vyráběné z uhlí, jehož se mají v rámci přechodu ke klimaticky čistým technologiím v příštích letech zbavovat. Skupina lídrů včetně Babiše na summitu vyzvala komisi, aby v příštích dnech jádro na seznam zařadila. Prosadit tento závazek do závěrů se jim však nepovedlo kvůli odporu Německa, Rakouska a Lucemburska. Babiš po jednání prohlásil, že ho výsledek summitu mrzí, ale doufá, že šéfka komise Ursula von der Leyenová jádro i tak mezi čisté zdroje zařadí. Systém označovaný jako taxonomie má dát investorům návod, do kterých technologií se vyplatí vložit peníze. Komise by jej měla představit příští týden a podle dosavadních prohlášení unijních činitelů s podporou jádra a plynu počítá. Rakouská vláda nedávno pohrozila, že v takovém případě se obrátí na soud. Problémem pro některé lídry se ukázala být snaha Polska, Česka a dalších států prosadit do závěrů summitu výzvu komisi, aby zabránila spekulativním praktikám na trhu s emisními povolenkami (ETS), které jsou podle těchto zemí příčinou jejich rekordně rostoucích cen.


Gowin i Kowal apelują do premiera o debatę ws. energetyki

Brak ułatwień dla firm, które chcą eksploatować łupki oraz opóźnienia realizacji inwestycji związanych z energetyką - wytknęli premierowi Donaldowi Tuskowi politycy Polski Razem Jarosław Gowin i Paweł Kowal. Apelowali o debatę na temat energetyki. - Wydarzenia na Ukrainie na ostrzu noża postawiły kwestie bezpieczeństwa energetycznego; dobrze, że premier to dostrzegł - powiedział Gowin na wtorkowej konferencji prasowej w Sejmie. Odniósł się w ten sposób do wypowiedzi szefa rządu, który przekonywał, że europejska unia energetyczna powinna opierać się m.in. na mechanizmie solidarności gazowej, wspólnych zakupach energii, rehabilitacji węgla i radykalnej dywersyfikacji źródeł dostaw energii. Jednak - w ocenie Gowina - pomysły premiera dot. energetyki oraz pomysł unii energetycznej to "katalog pobożnych życzeń i element kampanii wyborczej PO". Lidera PR wsparł Kowal, przekonując, że w Europie unia energetyczna już istnieje - dzięki traktatowi lizbońskiemu i europejskiej wspólnocie energetycznej. Zdaniem Kowala, premier powinien skupić się na ustawie umożliwiającej działanie firmom chcącym wydobywać gaz łupkowy. Jak wskazał, Polska ma w tej dziedzinie kilkuletnie opóźnienia. Politycy wytykali też premierowi inne zaniedbania dot. polityki energetycznej: blisko trzyletnie opóźnienie w budowie gazoportu, zwłokę dotyczącą budowy elektrowni w Opolu, niekorzystne - ich zdaniem - negocjacje z Rosją dotyczące cen gazu, brak działań ws. odnawialnych źródeł energii i "hamletyzowanie" w kwestii energetyki jądrowej. Jak mówili, rząd i premier nie wskazali jak dotąd, skąd wziąć środki na ten cel i nie przeprowadzili żadnych działań przygotowujących kadry. - Apelujemy, by premier stanął do otwartej debaty na temat energetyki z ekspertami i opozycją; warto, by poddał się ocenie - powiedział Kowal. Na dzisiejszej konferencji prasowej premier poinformował m.in, że rząd skończył prace nad projektem ustawy o OZE, zawierającym mechanizm wsparcia finansowego dla takich instalacji z budżetu państwa. Nie powiedział jednak, kiedy Rada Ministrów przyjmie projekt. Szef rządu zaznaczył, że zbyt duże wsparcie z budżetu instalacji wytwarzających energię elektryczną z odnawialnych źródeł energii (OZE) doprowadziłoby do wzrostu cen energii i byłoby zabójcze dla polskiej gospodarki. Pod koniec lutego premier zapowiedział, że gazoport w Świnoujściu będzie gotowy do prób technicznych do końca roku, a na początku 2015 r. będzie nim mógł popłynąć gaz. Podkreślił, że obecnie Polska jest na bieżąco dobrze zaopatrzona w gaz. We wrześniu ub. roku spółka Polskie LNG i budujące terminal w Świnoujściu konsorcjum Saipem-Techint-PBG podpisały aneks do kontraktu, z którego wynika, że terminal gazowy w Świnoujściu będzie gotowy do eksploatacji do końca 2014 r. Dotychczasowa umowa przewidywała oddanie terminalu do eksploatacji 30 czerwca 2014 r., ale od dłuższego czasu wiadomo było, że termin ten odsunie się w czasie, m.in. z powodu ostrego kryzysu branży budowlanej i bankructw wykonawców inwestycji w 2012 r. Pod koniec lutego informowano, że terminal jest gotowy w 75 proc. Terminal LNG w Świnoujściu pozwoli na sprowadzanie do Polski do 5 mld m sześc. gazu ziemnego rocznie, z możliwością powiększenia tej zdolności do 7,5 mld m sześc. rocznie. Jest to pierwszy tego typu projekt w Europie Środkowo-Wschodniej. Rząd uznał inwestycję za strategiczną. (MP)


KDR: Jadrového programu sa nikdy nevzdáme

Severná Kórea v sobotu v reakcii na prijatie novej rezolúcie Bezpenostnej rady Organizácie Spojených národov (BR OSN) vyhlásila, e sa nikdy nevzdá svojho jadrového programu. SOUL. Pchjongjang svoje slová dokumentuje oznámením o zaatí obohacovania uránu a vyuitím dostupného plutónia na vojenské úely. Poda vyhlásenia severokórejského ministerstva zahraniných vecí, Kórejská udovodemokratická republika (KDR) bude pokraova vo vývoji jadrových zbraní bez ohadu na to, i im ich vlastníctvo niekto zakáe, alebo nezakáe. Severná Kórea toti povauje vlastníctvo jadrových zbraní nie za monos, ale za nevyhnutnos v súvislosti s "nepriateskou" politikou a nukleárnymi hrozbami zo strany USA. Pchjongjang zárove uviedol, e akúkovek blokádu svojho územia bude povaova za akt vojny a bude na primerane reagova. Poda tvrdení severokórejskej diplomacie sú nové sankcie zo strany OSN iba alím "pinavým" trikom" spoloenstva vedeného Spojenými tátmi s cieom "odzbroji a ekonomicky udusi" ideológiu a systém, ktorý si ud KDR vybral.SkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamouSkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamou BR OSN v piatok jednomysene prijala prísnejie sankcie voi KDR v odpovedi na nedávny jadrový test, ktorým krajina poruila niekoko rezolúcií OSN. Vetkých 15 lenov súhlasilo s návrhom rezolúcie, ktorú predloili Francúzsko, Japonsko, Juná Kórea, Spojené táty americké a Veká Británia. Text rezolúcie, ktorá nepovouje pouitie sily, vyzýva lenské táty OSN na zavedenie prísnejích sankcií voi Severnej Kórei. K nim patrí aj prísnejia kontrola dováaných zásielok podozrivých z toho, e obsahujú zakázaný náklad súvisiaci so severokórejským jadrovým programom a innosou týkajúcou sa balistických rakiet. alími opatreniami by mali by aj prísnejie embargo na dovoz zbraní s výnimkou ahkých zbraní a nové finanné obmedzenia. Dohodnutý text má potresta Pchjongjang za to, e 25. mája uskutonil podzemný jadrový test a následne vystrelil niekoko rakiet, priom OSN Severnej Kórei prostredníctvom rezolúcie . 1718 z roku 2006 zakázala uskutoova akékovek raketové i jadrové testy.


Szijjártó Péter: Brüsszelben ismét egy migrációs paktumon dolgoznak

Azért is szükséges az együttműködés Törökországgal, mert hamarosan a világ 10 legnagyobb gazdasága közé tartozik majd, a közép-európai országoknak nyitott a gazdaságuk, "nyilvánvalóan nem engedhetjük meg magunknak azt, hogy a világ legdinamikusabban fejlődő gazdaságát kihagyjuk exportcélpiacaink közül" - minderről Szijjártó Péter beszélt, miután a V4-ek és Törökország megbeszélést folytatott. A visegrádi négyek (Szlovákia, Csehország, Lengyelország és Magyarország) egyetértettek abban, hogy szoros, stratégiai jellegű együttműködésre van szükség Törökországgal - mondta a külgazdasági és külügyminiszter. Szijjártó Péter az érintett országok külügyminisztereivel az Európai Unió és Törökország kapcsolatáról videokonferencián folytatott egyeztetés után kiemelte: a koronavírus-járvány idején is megtapasztalhatták, hogy a jó kapcsolat Törökországgal segíthet a védekezésben. Magyarország is importált védőeszközöket, anyagokat Törökországból. Nem lehet őket kihagyni Azért is szükséges az együttműködés Törökországgal - folyatta -, mert hamarosan a világ 10 legnagyobb gazdasága közé tartozik majd. A közép-európai országoknak nyitott a gazdaságuk, "nyilvánvalóan nem engedhetjük meg magunknak azt, hogy a világ legdinamikusabban fejlődő gazdaságát kihagyjuk exportcélpiacaink közül" - mondta. Hozzátette: a gazdasághoz szorosan kapcsolódó energetikai kérdésekben is érdekazonosság áll fenn közöttük. A közép-európai országok a nukleáris energiát is használják az országaik energiaellátásáért, és Törökország is elkötelezett a nukleáris energia békés célú felhasználása mellett. Nyugat-Európában, az európai intézményekben ugyanakkor megkérdőjelezik a nukleáris energia fontosságát, azt, hogy a tagországok felhasználhassák - mondta. "Mi ugyanakkor úgy látjuk" - fűzte hozzá -, hogy az országok energiaellátásának forráseloszlása nemzeti kompetencia. A miniszter előrevetítette: a nukleáris energetikai együttműködés fontos terep lesz Törökország és a közép-európai országok kapcsolatában. Fizessék ki a 6 milliárd eurót Az Európai Unió és Törökország együttműködésében a legfontosabbnak a migráció féken tartását nevezte a miniszter. Ha Törökország nem állítja meg a rajta keresztül Európába tartó migránshullámokat, ha a török-görög határon át tudnak törni a migránsok, akkor napok kérdése, hogy megjelenjenek Magyarország déli határánál - mondta. Szijjártó Péter ezért azt javasolta, az Európai Unió fizesse ki a Törökországnak megígért 6 milliárd eurót, mert - mint mondta - ez nem nagy összeg ahhoz képest, amekkora károkat ellenőrizetlen migránshullámok okoznának. Hangsúlyozta, hogy már nemcsak kulturális és biztonsági kockázatokat jelent a migráció, hanem a koronavírus-járvány miatt nagyon komoly egészségügyi rizikót is. A miniszter azt kérte a V4-ek külügyminisztereitől, erősítsék meg azt az álláspontjukat, hogy a közép-európai országok nem fogadnak el kvótákat, nem hajlandóak illegális migránsokat befogadni. Beszámolója szerint ezt meg is tették. Megjegyezte, európai intézményekben, Brüsszelben ismét "európai migrációs paktum kidolgozásával vannak elfoglalva". "A migrációt nem menedzselni, hanem megállítani kell" - mondta, hozzátéve: a segítséget kell odavinni, ahol baj van, vagyis a migrációt kiváltó okokat kell megszüntetni. Meg kell erősíteni a líbiai parti őrséget A videokonferencián beszámolt csütörtöki máltai látogatásáról is, amelyen ismertette: Magyarország támogatja azt a máltai javaslatot, hogy európai forrásból erősítsék a líbiai parti őrséget ahhoz, hogy megakadályozhassák migránsok hajóra szállását Európa felé. Beszámolt arról is, hogy az Európai Unió újratárgyalja az afrikai, karibi és csendes-óceáni térséggel kötött megállapodását, amelyet a nyugat-európaiak Szijjártó Péter szerint azért tartottak fontosnak, mert egyfajta "legális csatornát" biztosított azoknak, akik ezekből a térségekből érkeztek Európába munkát vállalni. A miniszter ugyanakkor az európai álláspontnak és ennek a megállapodásnak az újragondolását javasolja, mivel a koronavírus miatt sok százezer európai vált munkanélkülivé, és - emelte ki - az európai országoknak elsősorban a saját állampolgáraiknak kell állást biztosítaniuk. Szijjártó Péter elmondta: a V4-ek csoportjában Csehország elnöksége lejár, júliustól Lengyelország veszi át a csoport vezetését.


V Dukovanech odstavili reaktor na mimořádných 78 dní

Po rozsáhlé výměně se výkon bloku zvýší z dosavadních 460 megawattů na 500 MW Dukovany(Třebíčsko) -Jaderná elektrárna Dukovanyzahájila odstávku jednoho ze čtyř reaktorů. Podle plánu bude mimo provoz 78 dní. Jde o mimořádně dlouhou odstávku, protože bude spojena s rozsáhlou výměnou technických zařízení. Výkon bloku se tím zvýší z dosavadních 460 megawattů (MW) na 500 MW. ČTK to řekl mluvčí elektrárny Petr Spilka. Ve vyšším výkonu 500 MW už funguje polovina elektrárny. Všechny dukovanské bloky budou výkonnější v příštím roce. Odstávka se teď bude týkat bloku číslo jedna. V sobotu ve 13:00 se zastavila první turbína. Druhá přerušila výrobu energie v sobotu v 17:07. "Tím byl vyřazen z provozu celý blok," řekl Spilka. Kromě obvyklé výměny částijaderného palivaa revize zařízení se budou provádět další práce, které umožní zvýšení výkonu. Mezi ně patří i výměna dvou statorů generátoru, z nichž každý váží přes 200 tun. Koncem září se v Dukovanech zastaví také blok číslo dvě, elektrický proud nebude vyrábět 24 dní. Oba bloky budou současně stát proto, aby mohla být provedena rekonstrukce zařízení, která jsou pro ně společná. Obrazem: Život pod věžemi Dukovan: SouvisejícíŽivot pod věžemi Dukovan23 fotografií U prvního dukovanského bloku stoupl výkon na 500 MW předloni, druhý blok je výkonnější od letošního ledna. U posledního ze čtyř bloků budou provedeny potřebné technické úpravy v první polovině příštího roku. Pak bude mít celá elektrárna místo původních 1760 MW instalován výkon 2000 MW, jaký má mladší Temelín. Z Dukovan by tak mělo ročně do sítě plynout 16 terawatthodin (TWh) elektřiny; nyní se roční produkce proudu pohybuje kolem 14 TWh. Dukovany jsou v provozu přes čtvrt století. Atomové bloky měly původně instalován výkon 440 MW. Jejich výkonnost se zvyšuje od roku 2005. Díky obměně zařízení se nejprve postupně u každého bloku dostala na zhruba 460 MW. Teď se provádí další etapa modernizace. Dukovanská elektrárna byla i loni největším domácímzdrojem elektřiny. Do sítě dodala 14,176 terawatthodin (TWh) proudu, zatímco mladší atomová elektrárna v jihočeském Temelíně vyprodukovala 13,82 TWh. V tomto roce mají Dukovany v plánu výrobu 14,322 TWh elektřiny.


V poškozené japonské atomové elektrárně stále hrozí exploze

Počet obětí v Japonsku se podle nejhorších scénářů odhaduje na 10 tisíc. Čtvrt miliónu lidí připravily živly o domovy. Záchranáři pátrají po přeživších, zatím se jim ale nepodařilo dostat do všech zasažených oblastí. Premiér Japonska pak oznámil, že jeho země čelí nejhorší krizi od konce druhé světové války.Otázky také vyvolává rozsah poškození dvou japonských jaderných elektráren. Nadále totiž hrozí výbuch v zařízení Fukušima 1.„Podle posledních informací japonské vlády nefunguje chlazení ve třetím reaktoru, potíže mají i první a druhý reaktor, ale nejhorší situace je u toho třetího. Dokonce už se tady mluví o možnosti výbuchu,“ hlásí přímo z Fukušimy zpravodaj ČRo Robert Mikoláš.„Okolní obce připomínají města duchů, prakticky všude je zhasnuto, našel jsem sám jedno jediné místo k ubytování, což je jakýsi motel, který teď ale slouží jako evakuační centrum.“Na některých místech docházejí potraviny, z regálů obchodů mizí úplně vše, a to i metropoli Tokiu.„Nemluvě o těch obcích, kterými jsem projížděl tady v okolí Fukušimy, kde skutečně není nikde nic, není voda, lidé se  snaží marně domoci čehokoliv; v regálech seženete maximálně možná ocet anebo nějaký alkohol, ale jinak nic jiného.“„Oni říkávají, že prostě chtějí mít jistotu, že se zásobí alespoň něčím do budoucna, protože nikdo neví, jakým směrem se situace bude vyvíjet.“Možná ještě horší je pak podle našeho zpravodaje situace s pohonnými hmotami. "Skutečně maximálně každá šestá sedmá benzinová stanice byla otevřena, ale před ní byly několikahodinové fronty, ale to bylo blíže u Tokia.“„Tady u Fukušimy je už zavřené úplně vše, takže uvidíme ráno, jestli nějaké dodávky budou obnoveny. Jinak co mám informace, tak už  jsou uzavírány benzinové pumpy i přímo v Tokiu.“Jak ve vysílání Radiožurnálu řekl Igor Průša,  který studuje v Tokiu na univerzitě, zásobování potravinami v japonské metropoli už funguje v podstatě normálně.„V supermarketech byly potraviny nedostupné maximálně tak do včerejška, což bylo dva dny po tom hlavním zemětřesení, v tuto chvíli už distribuce potravin prakticky funguje bez problémů.“„Jediná věc, která stále trvá, jsou ty neustálé otřesy, kterých je tady tak 150 za jeden den, takže jsme stále jakoby na vodě. Ale ta krizová situace vůbec Tokio nepostihuje,“ dodal Igor Průša.


Snemova reprezentantov za nukleárnu dohodu s Indiou

WASHINGTON 9. decembra (SITA/AFP) - Americká Snemova reprezentantov v piatok vekou väinou schválila legislatívu umoujúcu po prvý raz za tridsa rokov vývoz civilného jadrového paliva a technológie ... WASHINGTON 9. decembra (SITA/AFP) - Americká Snemova reprezentantov v piatok vekou väinou schválila legislatívu umoujúcu po prvý raz za tridsa rokov vývoz civilného jadrového paliva a technológie do Indie. Legislatívu, ktorá zlauje jednotlivé zákony prijaté snemovou a senátom, podporilo 330 poslancov proti 59. Jej cieom je realizácia nukleárnej dohody medzi indickým premiérom Manmohanom Singhom a americkým prezidentom Georgeom W. Bushom z júla minulého roku.SkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamouSkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamou


Jadernou elektrárnu v Rumunsku dostaví Číňané

Čínská firma byla jediným uchazečem o dostavbu dvou bloků za zhruba šest miliard eur. Bukurešť –Rumunskou jadernou elektrárnu dostaví Číňané.Rumunskýstátní energetický podnik Nuclearelectrica vybral jako svého partnera pro dostavbu jaderné elektrárny Cernavoda čínskou společnost China General Nuclear Power Holding Corp (CGN). Čínskáfirma byla jediným uchazečem, který do 8. září předložil závaznou nabídku na dostavbu dvou bloků elektrárny u Dunaje poté, co se ze soutěže postupně stáhly evropské firmy, uvedla agentura Reuters. Nuclearelectrica zdůvodnila v dnešním sdělení výběr CGN jejími zkušenostmi v podobných projektech a jejími finančními zdroji. Dostavba dvou bloků jedinéjaderné elektrárnyv Rumunsku by měla stát kolem šesti miliard eur (165 miliard Kč). O projekt se před lety zajímala i česká společnost ČEZ, nakonec z něj ale odstoupila a po ní odešly i německá RWE, španělská Iberdrola a francouzská GDF Suez. Posledními zájemci z Evropy, kteří se z tendru stáhli, byl loni v prosinci italský Enel a rumunská dceřiná firma ocelářského gigantu ArcelorMittal. Elektrárna Cernavoda má v současnosti dva reaktory, každý o výkonu 706 megawattu. Elektrárna se na výrobě elektřiny v Rumunsku podílí zhruba pětinou. Stávající reaktory používají technologii kanadské firmy Candu Energy ze skupiny SNC-Lavalin Group a stejnou technologii mají mít i dva nové reaktory.


Netanjahu nepojede na summit o jaderné bezpečnosti

Izraelský premiér se nechce bavit o jaderném arzenálu své země Tel Aviv- Izraelský premiér Benjamin Netanjahu odvolal svoji účast na summitu o jaderné bezpečnosti, který bude příští týden ve Washingtonu hostit americký prezident Barack Obama. Zpráva, kterou přinesl server CNN, přišla necelý den poté, co byla v Praze prezidenty USA a Ruska podepsána nová smlouvy START, která má zahájit novou éru jaderného odzbrojování. Izrael, jediná jaderná mocnost na Blízkém východě, která údajně disponuje až dvěma stovkami jaderných hlavic, tak dal jasně najevo, že se svého (nikdy nepřiznaného) arzenálu vzdávat nehodlá. Zdá se tedy, že si na svět bez jaderných zbraní budeme muset ještě nějakou dobu počkat.  Z oficiálního stanoviska, které Bílý dům obdržel, vyplývá, že předseda izraelské vlády nehodlá být svědkem toho, jak se summit o jaderných zbraních zvrhne v otevřenou kritiku jeho země. Schůzky ve Washingtonu se budou účastnit delegace ze 46 zemí. Několik muslimských zemí v čele s Tureckem prý plánuje, že během jednání vyzvou židovský stát, aby umožnil mezinárodním pozorovatelům prozkoumat svůj jaderný program. Izrael ale naopak chtěl projednávat Írán a hrozbu, že se k jaderným zbraním dostanou teroristé. SouvisejícíSummit Obama-Medveděv krok za krokem44 fotografií Namísto Benjamina Netanjahua do Washingtonu přiletí izraelský místopředseda vlády a ministr pro tajné služby Dan Meridor. Vztahy mezi tradičními spojenci Izraelem a USA po zvolení Baracka Obamy velice ochladly a jsou nejhorší v historii. Přestože se obě strany snaží situaci napravit, poslední krok izraelského premiéra naznačuje, že se to zatím příliš nedaří.


Transpetrol pravdepodobne skoní v ruských rukách

Ruské denníky sa zhodujú na tom, e Transpetrol skoní vo vlastníctve Ruskej federácie. MOSKVA. Za senzané oznail ruský denník Izvestia vyhlásenie predsedu slovenskej vlády Roberta Fica, e Slovenská republika má eminentný záujem odkúpi 49 % akcií strategického podniku Transpetrol.SkryVypnú reklamuSkryVypnú reklamuSkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamouSkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamou Slovenská ropná spolonos Transpetrol, ktorá doteraz patrí zahraninej dcére Jukosu, pravdepodobne pripadne Rusku. Taký je výsledok rokovaní predsedu ruskej vlády Viktora Zubkova so slovenským kolegom Robertom Ficom, zdôraznil denník Izvestia v internetovej verzii. V spojitosti s Transpetrolom noviny uviedli, e pre ruskú stranu je Transpetrol podnikom strategického významu. Pritom je o veký záujem a konkurencia. Aktívne sa o uchádza Posko. Ak by sa Varave podarilo získa Transpetrol, potom bude podstatnou mierou vplýva na dodávky suroviny z Ruska do Európy. ie, Posko by diktovalo svoje podmienky. V kadom prípade posledné slovo bude musie poveda vláda SR. A Robert Fico ho povedal, uviedol denník. Ukazuje sa, e Rusko v súboji o Transpetrol vyhralo. Nemenovaný zdroj vlády pre ruské noviny kontatoval, e poas rokovania sa hovorilo aj o variante, pri ktorom Slovensko, v prípade odkúpenia akcií (Transpetrolu), ich neskôr poskytne Rusku. "Podmienky odovzdania sa teraz spracovávajú," citoval denník zdroj. Izvestia alej kontatovali, e v ase, ke v rumunskej Bukureti sa na summite Severoatlantickej aliancie rokovalo o prijatí i neprijatí Ukrajiny a Gruzínska do NATO, Zubkov a Fico ukázali, e lenstvo v NATO nemusí by prekákou, aby dve krajiny mali priateské vzahy. Denník poukázal aj na iný moment: kým Ukrajina prechádza na americké jadrové palivo, SR a RF rozirujú spoluprácu v oblasti atómovej energetiky. V spojitosti s výstavbou irokorozchodnej eleznice na trase z Koíc do Bratislavy, o om obaja premiéri tie rokovali, noviny poukázali, e na projekte sa zúastnia najskôr tyri táty - RF, Ukrajina, SR a Rakúsko. Vybudovanie medzinárodného logistického centra pri Dunaji vo významnej miere zvýi prílev tovarov z Európy do Ázie, uviedol Zubkov. U teraz sa o projekt zaujíma Nemecko, take poet lenov projektu sa môe zvýi. Nie je vylúené, e sa od magistrály vypracuje aj vetva na juh k Jadranskému moru. Potom sa projekt rozíri o Taliansko a niektoré táty bývalej Juhoslávie, poukázal denník Izvestia. Ruská tla pri informovaní o návteve svojho premiéra na Slovensku sa venovala najmä ekonomickým oblastiam. Aj alie dva ruské denníky Vremja Novostej a Rossijskaja gazeta ke informovali o výsledkoch návtevy ruského premiéra na Slovensku, tak zdôraznili najmä monos získania Transpetrolu ruskou stranou. Denník Vremja Novostej sa zameral najmä na vyjednávanie medzi Ficom a Zubkovom o Transpetrole. Denník Rossijskaja gazeta okrem Transpetrolu informoval aj o výstavbe irokorozchodnej trate. Preklady spomínaných dvoch lánkov: Premiér so zvlátnymi úlohami Viktor Zubkov sa vybral na Slovensko za Jukosom Ruský premiér Viktor Zubkov v Bratislave na rokovaniach s vládou Slovenska vystupoval v úlohe lobistu energetických záujmov Ruska. Oznámil, e Slovensko je strategickým, kúovým partnerom na ceste ruských energetických zdrojov do Európy." Potvrdili sme politické dohody o dodávkach plynu a ropy do vaej krajiny," oznámil Zubkov slovenskej tlai. Plynárenské kontrakty vypria v tomto roku a nae hospodárske subjekty vedú rokovania o ich predení. Rokujú úspene," informoval. Poda jeho slov kontrakty na dodávky ropy vypria a v roku 2015, ale Rusko ich subuje predi. Zubkov porozprával o záujme Ruska o výstavbu atómovej elektrárne na území Ruska. Je zrejmé, e táto perspektíva je celkom pravdepodobná. Premiér Slovenska Robert Fico po skonení rozhovorov s ruskou stranou povedal, e sa dosiahli dohodu o reexporte spracovaného, a predtým z Ruska na Slovensko vyvezeného jadrového paliva. Slovenský premiér sa chystá rozhodne pomáha Rusku pri návrate 49 % akcií Transpetrolu. Fico informoval o nasledovnej schéme: Slovensko odkúpi 49 % akcií Jukos International a následne ich odovzdá Rusku. Ako oznámil informaný zdroj blízky ruskej delegácii toto odovzdanie sa udeje za uritých podmienok, o ktorých sa momentálne rokuje." Predbene dokonca nikto nechce hovori o predbených sumách moných kontraktov. Avak experti tvrdia, e zatia nie je vea záujemcov o kúpu firmy Jukos International. http://www.vremya.ru/2008/57/89/201173.html Vremja Novostej 4. 4. 2008, Vera Kuznecova Slovenský blitz Zubkova Spojenie Sibíri s Bratislavou vyjde na 4,3 mld. EUR. Slovensko je pripravené odkúpi 49 percent akcií firmy Transpetrol, ktoré kedysi patrili Jukosu a momentálne Yukos International, s moným následným odovzdaním Rusku. Vyhlási to premiér Slovenska Robert Fico po rokovaniach so svojím ruským kolegom Viktorom Zubkovom V skutonosti je to starý zamotaný príbeh, ktorý sa pravdepodobne blíi ku koncu. O tento sporný balík akcií mali záujem aj Rusko, aj Slovensko. Ale, zdá sa, e v Bratislave sú za uritých podmienok schopní postúpi akcie. Samozrejme, to kto sa v Rusku môe zaujíma o balík, vládny zdroj informácií Rossijskej gazety mlí. Hne po rokovaní vlády sa premiér Viktor Zubkov vybral oslávi 63- výroie oslobodenie slovenského hlavného mesta ervenou armádou, a súasne vyregulova problém licenných vzahov v sfére vojensko-technickej spolupráce. Tieto vzahy sa môu vyregulova len na základe dohody, ktorá sa v Bratislave nebude podpisova. Sná v slovenskom hlavnom meste sa po prvý raz za obdobie ke je premiérom Viktor Zubkov neplánoval podpis ani jednej dohody. Hoci okrem vojensko-technickej spolupráce sa medzi oboma krajinami nájde nemálo problémov. Obom krajinám nevyhovuje truktúra vzájomného obchodu. V roku 2007 jeho objem dosiahol rekordný ukazovate - 6,5 mld. USD, výmena tovarov sa za minulý rok zväila o 20 percent v porovnaní s rokom 2006. Na rokovaniach otvorene vyhlásime, e ruskú stranu vo vzájomnom obchode znepokojuje jej truktúra, ktorá sa nie najlepie odliuje od výmeny tovarov s mnohými inými krajinami, pretoe bohuia prevane len dodávame energetické suroviny," vysvetlil pred stretnutím vládny zdroj Rossijskej gazety. Slovenskú stranu znepokojuje nerovnováha v obchode s Ruskom, pretoe prevaná as tovarovej výmeny pripadá na ruský export - 5,1 mld. USD. Vo vládnej delegácii vysvetovali, e to neznamená, e Slovensko uvauje o zníení nákupov energetických surovín v Rusko. Ide o to, aby sa zachovala truktúra obratu, ale súasne sa roziroval obchod so strojárskymi a inovanými výrobkami. Hoci vo vládnej delegácii nebolo vea lenov, podporili ju podnikatelia. Súasne s rokovaniami premiérov sa v Bratislave stretli aj podnikatelia oboch krajín. Ich plány sú ovea vekolepejie, ako vládne. Ako je známe, v súasnosti v Rusku funguje asi 60 podnikov s úasou slovenského kapitálu, a na Slovensku asi 120 firiem s ruským kapitálom. Celkový objem slovenských investícií do naej krajiny predstavuje asi 150 mil. USD, a objem ruských investícií na Slovensku asi 80 mil. USD.Preto dobrou podporou spolonej innosti sa musí sta rusko-slovenská podnikateská rada, ktorú s ruskej strany vedie prezident spolonosti Atomstrojexport Sergej matko. Slovenské spolonosti majú záujem o vstup na ruský trh, a my poítame s dobrým vzahom k ruským firmám so slovenskej strany, poznamenal zdroj. V súasnosti sa diskutuje o vekom mnostve vekých projektov. Napríklad teraz slovenská vláda diskutuje o rekontrukcii bratislavského letiska, o ktoré prejavuje záujem firma Bazovyj element (Základný prvok). Okrem toho sa diskutuje o spoloných projektoch pouitia slovenských dieselových motorov a slovenských súiastok v ruských strojárenských podnikoch. o sa týka spolupráce v palivovej a energetickej oblasti, diskusie o akýchkovek projektoch v tejto oblasti sa neplánovali. Ke sa v ruskej vláda zaína hovori o palivovo energetickom komplexe, uprednostujú tradinú formuláciu: na úrovni medzivládnej diskusie sa o niom diskutova nebude, pretoe prebieha kontruktívna práca na úrovni hospodárskych subjektov. Bez tohto sa nezaobila ani diskusia o plynárenskom kontrakte, ktorého platnos vyprí tohto roku. Poítame s tým, e kontrakt na dodávky ropy, ktorý sa koní v roku 2015 bude predený," mnohovýznamne poznamenal Zubkov. V súasnosti sa rokuje na úrovni hospodárskych subjektov aj o uzavretí nových kontraktov v sfére energetiky. Ale Zubkov presvedil partnerov, e ruská vláda vysoko hodnotí úlohu Slovenska ako spoahlivého prepravcu ruských energetických nosiov do Európy, a Slovensko nás pozná ako spoahlivých dodávateov. Preto Zubkov navrhol a jeho slovenský kolega súhlasil s úasou v konzorciu so slovenskými a eskými firmami v realizácii projektu dostavby tretieho a tvrtého bloku slovenskej atómovej elektrárne Mochovce, ktorú plánuje uskutoni vláda Slovenska tie v odstavení prvého a druhého bloku a modernizácii tretieho a tvrtého energetického bloku atómovej elektrárne Jaslovské Bohunice. Nemáme skryté nerieené politické otázky," presvedoval Fico, a súbil, e poas veere budú premiéri diskutova o medzinárodných otázkach. Zubkov sa rozhodol pozva Slovákov do Soi. Samozrejme nie ako turistov, ale ako partnerov. Existuje monos úasti slovenských firiem v tendroch na výstavbu objektov. Myslíme si, e slovenské firmy majú v tejto oblasti dos skúseností," poznamenal vlády zdroj Rossijskej gazety. Pretoe v krajine sú vlastné horské strediská, v Rusku si myslia, e slovenské firmy majú dos skúseností v tejto sfére. Následne za letcami nasledujú elezniiari. Otvorená akciová spolonos Ruské eleznice pokrauje posudzova svoju úas v projekte predenia irokorozchodnej eleznice z Koíc do Bratislavy s výstupom do Viedne a vytvorením logistického centra na Dunaji. Mala by spoji strednú Európu a Transsibírsku magistrálu. Toto spojenie bude stá elezniiarov 4,3 mld. EUR. Ak nevzniknú nepredvídatené okolnosti, výstavba by sa mala zaa od roku 2010," opatrne poznamenal Fico. http://www.rg.ru/2008/04/04/blic.html Elena Lakina, Rossijskaja gazeta, 4. 4. 2008 Autor: R


Starostovia sú nespokojní s jadrovou daou, zvaujú protesty

V kritickom duchu sa niesol dnený snem Zdruenia miest a obcí (ZMO) regiónu Jadrových elektrární Jaslovské Bohunice. V Maduniciach pri Hlohovci sa stretlo 132 zástupcov z celkových 182 lenských obcí, ktorých rozpoty sú postihnuté legislatívnou úpravou. MADUNICE. V kritickom duchu sa niesol dnený 19. snem Zdruenia miest a obcí (ZMO) regiónu Jadrových elektrární (JE) Jaslovské Bohunice. V Maduniciach pri Hlohovci sa stretlo 132 zástupcov z celkových 182 lenských obcí, ktorých rozpoty sú postihnuté legislatívnou úpravou, neumoujúcou vyrubova da za jadrové zariadenia prevádzkovateom elektrární V1 a V2 v plnej výke ako doteraz.SkryVypnú reklamuSkryVypnú reklamuSkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamouSkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamou Deficit v obecných rozpotoch tak za uplynulý rok dosiahol výku zhruba 2,3 milióna eur (70 miliónov Sk). Dôvodom je skutonos, e daové riaditestvo uznalo iba jednu oblas jadrového ohrozenia pre obce v okolí elektrárne v Jaslovských Bohuniciach a preto prevádzkovatelia jadrových zariadení v nej, Slovenské elektrárne v prípade V1 a Jadrová a vyraovacia spolonos pre V2, budú plati da obciam pomerne. Predseda ZMO Peter Ryka úastníkov snemu informoval, e zdruenie opakovane oslovilo v tejto súvislosti premiéra Roberta Fica so iadosou o stretnutie, druhýkrát na zaiatku februára 2009. Kontatoval, e v prípade nemonosti vyrúbenia dane ide o poruenie zákona a preto sa ZMO obrátilo aj na generálneho prokurátora a poiadalo o stanovisko aj Zdruenie miest a obcí Slovenska (ZMOS). "Sme postojom ZMOS-u k veci sklamaní," uviedol Ryka s tým, e hoci ide o celospoloenský problém, je stále chápaný ako regionálny. Deficit v obecných rozpotoch ZMO neumouje obciam realizova mnohé rozvojové aktivity. "tátny rozpoet nepozná Jaslovské Bohunice vo výdavkoch, iba v obrovských príjmoch za desaroia. To je veká chyba," skontatoval predseda ZMO. "Súasný vývoj nám nedáva nádej, e to bude v blízkej budúcnosti lepie," povedal alej vo svojom vystúpení Ryka. Dodal, e rada ZMO potrebuje od lenov mandát na alie kroky. "My si neeláme spory, ale zmier. No ke konia zákonné prostriedky, nastupujú verejné vystúpenia," povedal Ryka. Starostovia preto dostali na vyplnenie anketové lístky, na ktorých sa mali vyjadri, i mono poíta s ich úasou na verejných protestoch. "Obce a mestá aká pre dopady krízy aké obdobie a povinnosou nás, starostov, je ukáza sa ako schopní manaéri obecných prostriedkov," uviedol predseda ZMO JE Jaslovské Bohunice. Snem ZMO vo svojom programovom zameraní pre rok 2009 deklaroval aj presadzovanie odstránenia protiústavnosti zákona 511/1992 Zb. o správe daní a získania monosti zákonodarnej iniciatívy pre miestne samosprávy. Bude pokraova v snahe o prijatie zákona o sociálnom zabezpeení predstaviteov miestnej samosprávy. Túto otázku nastolil ZMO u pred niekokými rokmi. Chce dosiahnu, aby bola potvrdená spoloenská významnos funkcie a zabezpeenie starostov a primátorov bolo postavené na úrove zabezpeenia skupín verejných initeov a funkcií.


Úniku radioaktivní vody z Fukušimy má zabránit ledový val

Japonsko začalo zmrazovat půdu kolem jaderné elektrárny Fukušima, kterou v roce 2011 poškodilo zemětřesení a přívalová vlna tsunami. Podzemní ledový val má zabránit kontaktu radioaktivní vody s podzemními vodami a jejímu úniku do Tichého oceánu. Informovala o tom agentura AFP s odvoláním na provozovatele elektrárny, firmu TEPCO. Systém, který tvoří trubky připravené k naplnění chladicí směsí o teplotě až minus 40 stupňů Celsia, byl dokončen minulý měsíc. Regulační úřady ve středu schválily jeho aktivaci a nyní byla první část systému spuštěna. Nepropustná podzemní zábrana z vertikálně instalovaných trubek, která má zajistit zmrazení půdy kolem poškozených reaktorů do hloubky 30 metrů, měla být hotova již loni v březnu, projekt byl ale o rok zpožděn. Vybudování obdélníkové bariéry o obvodu 1,5 kilometru přišlo japonskou vládu na 35 miliard jenů (7,43 miliardy Kč) a vyvolalo řadu kritických reakcí. Někteří experti jsou skeptičtí k použité technologii a zpochybňují, že se obrovské finanční náklady vyplatí. Kritici poukazují především na to, že v daných podmínkách se jedná o nevyzkoušené opatření. Podobná metoda byla již dříve využita k zastavení vody před průsakem do tunelů či metra, ale stavba valu obklopujícího čtyři atomové reaktory s přilehlými zařízeními je dosud nevídaná. Firma TEPCO chce systém spouštět postupně, aby mohla jeho činnost podrobně monitorovat a případně upravovat. V první fázi je aktivována východní část ledového valu, která je nejblíže oceánu a která má bránit průniku kontaminované vody do Pacifiku. Při testování systému se podařilo úspěšně půdu kolem trubek zmrazit a firma TEPCO doufá, že celý ledový val by mohl být vytvořen během osmi měsíců. Tři poškozené reaktory elektrárny musejí být neustále ochlazovány vodou, aby se jejich roztavená jádra nepřehřála. Voda, která se k ochlazování používá, se stává radioaktivní, následně je dekontaminována a použita znovu. Část vody při ochlazování ale protéká prasklinami a dalšími poškozenými místy do základů reaktoru, kde se mísí s podzemní vodou. Ta musí být odčerpávána, čímž se objem kontaminované vody neustále zvyšuje. Japonsko Nyní je ve fukušimském komplexu v asi tisícovce nádrží kolem 800 000 tun radioaktivní vody. Díky valu by podzemní voda měla přestat k elektrárně pronikat a TEPCO by mohla praskliny opravit.


Magyarok alkalmazták Einstein híres egyenletét

Az ELTE Elméleti Fizika Tanszék kutatói elméleti úton határozták meg több részecske tömegét, sikeresen alkalmazva az Einstein által megfogalmazott tömeg-energia ekvivalenciát, ismertebb formájában az E=mc2képletet. Kutatásuk során a protonokat és a neutronokat is alkotó kvarkokból és gluonokból kiindulva be is bizonyították, hogy az egyenlőség szubatomi szinten is igaz – ilyen módszerrel előttük még senki nem igazolta ezt. A kutatással az elméleti fizika egyik fontos elméletét, a kvantum-színdinamikát erősítették meg. Kövesse az Indexet Facebookon is! Kapcsolódók (5) A magyar kutatóknak – dr. Fodor Zoltán professzornak, dr. Katz Sándornak és dr. Szabó Kálmánnak – nem ez az első világraszóló felfedezése. Két éve azzal lepték meg a világot, hogyelméleti úton igazolták, hogy az ősrobbanás lassabban és folyamatosabb átmenettel történt meg, mint azt a tudósok korábban gondolták. A kutatás azóta az elméleti fizika egy elfogadott eredménye lett, senki nem kételkedik abban, hogy Fodorék számolása helyes volt és hogy az ősrobbanás valójában egy halkabb és hosszabban tartó őspukkanásként zajlott le, legfeljebb az átmenet hőmérsékletét vitatják. Valószínűleg a magyarok mostani kutatása még ennyi ellenkezést sem vált ki a tudományos közéletből, ugyanis a fizika egyik ismert és elfogadott egyenletét igazolták úgy, ahogy előttük még senki. Tömegből energia Az E=mc2a világ legmenőbb képlete, vagy legalábbis a legnépszerűbb. Minden időutazós vígjátékban előkerül, dalokat írtak róla, sőt Mariah Carey legutóbbi lemezének is ez a címe. De Mariah Carey – akárcsak a laikusok nagy része – valószínűleg nem tudja, mit rejt az egyszerűnek tűnő egyenlőség. Hogy megértsük, 1905-ig kell visszautaznunk, Albert Einstein legjobb évébe. A fiatal, 26 éves német tudós abban az évben az Annalen der Physik című szaklapban négy olyan dolgozatot publikált, ami az akkori legizgalmasabb fizikai problémákra keresett megoldásokat. Ezek közül a harmadik tanulmány a speciális relativitáselméletet írta le, ami kimondta, hogy a fizikában az inerciarendszerek egyenértékűek, nem létezik abszolút vonatkoztatási rendszer (ez az elmélet azért kapta meg a "speciális" jelzőt, mert a gravitációt nem vette figyelembe, Einstein azt tíz évvel később építette be általános relativitáselméletébe). A speciális relativitáselmélet feloldotta a newtoni mechanika sebesség-összeadásra vonatkozó egyenletei és a Maxwell-elméletbeli állandó fénysebesség közti ellentétet. Ennek egyik következménye volt az 1905-ös negyedik, "Függ-e a test tehetetlensége az energiájától?" című dolgozat, ami megfogalmazta a tömeg-energia ekvivalenciát, képletben kifejezve az E=mc2-t. Pongyolán megfogalmazva és konyhanyelvre egyszerűsítve egy példával lehetne érthetővé tenni a fent említett feloldást. Ha egy vonatnak 60 kilométer per óráról 90-re növeljük a sebességét, nő a mozgási energiája, de a tömege nem változik. Mi van azonban akkor, ha nem vonatról, hanem egy elképzelt űrhajóról beszélünk, ami a fénysebesség 99,99 százalékával halad, de még mindig tovább gyorsítjuk valamilyen üzemagyag elégetésével? A fénysebességet mai ismereteink szerint nem tudja átlépni az űrhajó (legfeljebb még jobban megközelíteni), de az energiamegmaradás törvénye szerint energia nem veszhet el: az üzemanyag elégetésével nyert energia valahogyan mozgási energiává alakul. Einstein úgy képzelte, hogy ilyen extrém körülmények között a tömeg fog inkább nőni, vagyis a tömeget is a mozgási energia egyik összetevőjének gondolta. A tudós tehát azt állította, hogy a tömeg és az energia ekvivalens, és az ominózus képlet is ezt fejezi ki: E a nyugalmi energia, c a fénysebesség, m a nyugalmi tömeg jele. A képletből következik, hogy a tömeg energiává alakítható (és viszont), és erre számtalan bizonyítékot szolgáltatott már a tudomány, de gyakorlati alkalmazások is akadnak. Elég csak a nukleáris fegyverekre és erőművekre gondolni: maghasadáskor irdatlan energia szabadul fel az atommagok tömegéből (pontosabban az atommagon belüli kötési erők egy része szabadul fel, a protonok és a neutronok száma változatlan marad). Az egyenletet Fodorék most az atomok protonjait és neutronjait alkotó elemi részecskék, azaz a kvarkok és gluonok felől indulva bizonyították be a protonokra és neutronokra, mint összetett objektumokra. Ezzel a módszerrel korábban senki nem igazolta Einstein egyenletét. Tömegmérés mérleg nélkül Fodor professzor egy tizenkét fős nemzetközikutatócsoporttalvégezte el a bizonyítást, a magyarok mellett négy német, három francia, egy svájci és egy osztrák tudós vett részt a kutatásban. A kutatás célja azonban valójában nem Einstein képletének ellenőrzése volt, hanem a proton, a neutron és még egy tucat részecske tömegének a meghatározása. Ezeket a tömegeket már elég jól ismerjük, kísérleti úton már a hatvanas és hetvenes években sikerült elég pontosan meghatározni ezeket, felmerül hát a kérdés, hogy miért kell újraszámolni, amit úgyis tudunk? A válaszhoz meg kell ismerkednünk Fodor professzor és kollégái szakterületével, a kvantum-színdinamikával, más néven kvantum-kromodinamikával (QCD). A QCD a kvarkok és a gluonok, illetve a kvarkokból és gluonokból felépülő részecskék, közös nevükön a hadronok közötti kölcsönhatást, az úgynevezett erős kölcsönhatást leíró elmélet (hadron például a proton és a neutron is). Ez a kölcsönhatás tartja össze az atommagokat, de kísérleti úton nem lehet a maga teljességében vizsgálni, mert kvarkot és gluont nem látott még senki, csak következtetni tudunk a jelenlétükre. A tudósok korábban úgy fedezték fel a látható anyagot, hogy egyre kisebb részekre darabolták: molekulákra, majd atomokra, majd az atommagokat alkotó részecskékre. "A protonnál azonban megáll ez a folyamat" – fogalmaz Fodor. "A protont nem lehet összetörni – illetve ha nagyon erősen, mondjuk egy részecskegyorsítóban próbáljuk meg összetörni, lesz belőle még több proton, neutron és még egy csomó részecske, de a proton alkotóelemeihez nem férünk hozzá. A QCD viszont éppen ezekkel az alkotóelemekkel van felírva, elméleti úton tehát végezhetünk vizsgálatokat. Szinte nem is fizikai, hanem filozófiai elmélet ez: a láthatatlanból építjük fel a láthatót." A kvantum-színdinamika alig harmincéves elmélet, tehát le volt maradva a kísérletekhez képest, de mostanra nagyjából behozta ezt a lemaradást. Bonyolult, nagy számítókapacitást igénylő egyenleteit most már belátható időn belül meg lehet oldani, és így tovább lehet tökéletesíteni azokat. Fodorék kutatását is ez motiválta: a részecskék kísérletekből jól ismert tömegének elméleti meghatározásával ellenőrizték, működik-e az elmélet. "Ahhoz tudnám ezt hasonlítani mintha az ön tömegét nem fürdőszobamérleggel akarnám meghatározni, hanem az ön szimmetriáiból, bonyolult képletekkel" – magyarázza a professzor. Ami a szuperszámítógépet is elgondolkodtatja A kutatók módszere a kvantum-színdinamikában gyakran alkalmazott rácselméleti megközelítés volt. Ennek lényege, hogy a térnek csak bizonyos pontjaiban mérnek, mint ahogy egy hegy domborzatáról jó képet kapunk, ha csak bizonyos térközönként mérjük meg a tengerszint feletti magasságot – persze minél sűrűbben vannak ezek a mérési pontok, annál jobban láthatjuk a hegy formáját. A fizikusok a protonok és neutronok belsejében levő energiasűrűséget mérték meg így, ami sok különféle adatot jelent és a három térdimenzió mellett még egy idődimenzióval is számolniuk kellett, így a kutatás óriási számítókapacitást igényelt. Az ELTE klasztere nem is lett volna elég, ezért a világ egyik leggyorsabb szuperszámítógépe, az IBM gyártotta Blue Gene végezte a számítás nagy részét, egészen pontosan JUGENE, a németországi Jülichben található kutatóközpont Blue Gene masinája. JUGENE kapacitásának felét csaknem egy évig a magyarok kutatása kötötte le, a teljes projekt alatt néhányszor 1020darab lebegőpontos műveletet végzett (JUGENE teljesítménye száz teraflops nagyságrendű, ami egy másodperc alatt 1014lebegőpontos műveletet jelent). A kutatás fényesen sikerült, a részecskék elméleti úton számolt tömege egybevágott a korábbi mérésekkel. És minél biztosabbak a kutatók egy elmélet helyességében, annál magabiztosabban használhatják további – kísérletekkel esetleg már nem is elvégezhető – kutatásokra, jóslásokra. A QCD már eddig is adott nagyjából egy tucat, messze nem triviális jóslatot, például azt, hogy az ősrobbanás utáni igen nagy energiaszinten a kvarkok és a gluonok szabadon, egy kvark-gluon plazmában léteztek. 95 százalékunk energia Az ELTE kutatói tehát a kvarkok és a gluonok felől közelítve mérték meg több hadron tömegét, és itt jött képbe megkerülhetetlenül az E=mc2képlet. A nagyobb részecskék tömege ugyanis nem egyezik meg az alkotóelemeik tömegével. A protont három kvark alkotja, de e kvarkok tömege csak a proton tömegének 5 százalékát teszi ki, a gluonoknak pedig nincs is tömegük. A hiányzó 95 százalék az alkotóelemek mozgási energiájából származik. "Amikor az ősrobbanás után a kvark-gluon plazma lehűlt, és összeálltak például a protonok, a gyorsan mozgó kvarkok és gluonok lényegében beszorultak a protonokba, és mozgási energiájukkal tömeget tudtak adni neki." – fogalmaz Fodor. "A kvarkok rendkívül gyors mozgást végeznek, a közöttük levő közvetítő gluonok mozgási energiája is igen jelentős, ebből adódik a proton tömegének nagyobb része. Így jön képbe Einstein képlete – nem mint megerősítés, hanem sokkal inkább mint az egyik legérdekesebb alkalmazás." Egyszerű alkalmazásnál azért többről van szó: Fodor, Katz, Szabó és kollégáik a kvarkok szintjén igazolták a tömeg-energia ekvivalenciát, és a kutatásról a nagy presztízsű Science tudományos lapban közölt tanulmány nagy visszhangokat keltett. Andreas Kronfeld, a chicagói Fermilab egyik vezető kutatója mérföldkőnek nevezte Fodorék levezetését, a Nature-ben pedig Frank Wilczek, az erős kölcsönhatás egyik legismertebb, 2004 óta Nobel-díjas kutatója írt méltatást a tizenkét fős csapat munkájáról. A lelkesedést talán az is táplálja, hogy a fizika egyik legizgalmasabb kérdése ma a tömeg eredtének tisztázása. A nemrégelindult(majd balesett miatt átmenetileg leállt) legnagyobb teljesítményű részecskegyorsító, aLarge Hadron Colliderlegfontosabb feladata aHiggs-bozonmegtalálása – a tudósok elképzelése szerint ez a feltételezett elemi részecske ad tömeget a többi részecskének. A részecskegyorsító kísérletei azonban éppen a fent említett kisebb, 5 százaléknyi tömegre irányulnak. "Az LHC fontosságából ez nem von le semmit, fontos kérdések megválaszolása vár rá" – fogalmaz Fodor. "A látható tömeg nagyobb részének eredetét azonban már Einstein segítségével tisztáztuk." 5 könyvTöbb mint 600 meghökkentő, érdekes és tanulságos történet! Kövesse az Indexet Facebookon is!


Drábová se stala atomovou diplomatkou, která stále bdí nad Českem

Předsedkyně Státního úřadu pro jadernou bezpečnost (SÚJB) Dana Drábová se po středečním rozhodnutí vlády stala českým atomovým diplomatem v Radě guvernérů Mezinárodní agentury pro atomovou energii (MAAE). Bude mít vliv na rozhodování týkající se jaderného zbrojení a světové bezpečnostní stability. Zároveň právě nyní její inspektoři sledují expedici prvního vyhořelého paliva z Temelína. Více čtěte v exkluzivním rozhovoru pro Právo. Znamená to, když se z vás stala guvernérka v MAAE, že budete náš atomový diplomat na světovém nukleárním poli a již nebudete bdít nad Temelínem a Dukovany? Atomový diplomat, to je celkem výstižná charakteristika funkce, kterou budu v MAAE zastávat. Nicméně i nadále zůstávám předsedkyní našeho jaderného dozoru, pokud by se vláda v budoucnu nerozhodla jinak. Prioritní pro mne zůstává to, aby především šest našich jaderných bloků stále splňovalo přísné bezpečnostní požadavky a nikoho v této zemi neohrozily. (Pod SÚJB ale kromě radiační ochrany spadají i supermoderní laboratoře a výjezdová technika specializované na biologickou a chemickou bezpečnost; například se zde vyhodnocovaly antraxové hrozby, pozn. red). V Radě guvernérů MAAE převažují specialisté nebo diplomaté? Je to víceméně půl na půl. Rada by nemohla logicky fungovat bez odborných znalostí, ale stejně tak se v žádném případě neobejde bez diplomacie. Přibližně polovina zemí do rady vysílá diplomaty a polovina představitele jaderných dozorů. Co se týče Česka, tak kooperace mezi námi a resortem ministerstva zahraničí funguje dlouhodobě perfektně. Bez toho by to prostě nešlo. Rada guvernérů MAAE rozhoduje o globálních nukleárních záležitostech, takže se zde zkrátka prolínají světy zpravodajských služeb, vysoké mezinárodní politiky a jaderné odbornosti? Ano. Rada se zabývá otázkami mírového využívání jaderné energie a rovněž velice citlivou problematikou jaderného zbrojení, tedy například se rozhoduje v této souvislosti o sankcích. Rozhodnutí či doporučení guvernérů MAAE tedy mají významný vliv na bezpečnostní rovnováhu ve světě, aby třeba nedošlo k další světové válce? Ano, nepochybně, proto je na této úrovni tak důležité ne jen odborné, ale rovněž diplomatické zázemí. Nezvoní ale atomové energii hrana? V Německu se mají jaderné elektrárny omezovat; u nás se stamilióny korun dotuje využívání sluneční energie.... Já se starám o bezpečnost, ne o geopolitické otázky. Na ty musí odpovídat politická reprezentace. Je jisté, že nyní minimálně na čtyři roky je cesta k rozvoji jaderné energetiky u nás otevřena. Na druhou stranu je to krátká doba. Jestliže se převažující politický názor o hlavních energetických zdrojích poté výrazně změní, tak to může být velký problém, protože v jaderné energetice se plánuje velice dlouhodobě. Měnit každé čtyři roky strategická rozhodnutí v energetice nelze. Potřebujeme například nové generace techniků a jaderných specialistů. Jestliže za čtyři roky řekneme, že s jádrem končíme, tak se může stát, že nebudeme mít odborníky. Přitom mít jadernou elektrárnu, to je závazek minimálně na sto let. Myslíte tím třeba starost o vyhořelé jaderné palivo? Ano. Právě teď se plní kontejnery s prvními devatenácti vyhořelými palivovými soubory z Temelína a připravují se na to, že během září budou převezeny do nového temelínského skladu vyhořelého paliva. Temelín stál a opět vyvolal pozornost veřejnosti. Je vše v pořádku? Na druhém bloku se jednalo o drobnou závadu na generátoru, který se mimochodem nachází v nejaderné části zařízení. Jednalo se o odstávku na 48 hodin. Technici přitom udělali povinnou standardní zkoušku regulace výkonu reaktoru. A co se týče prvního bloku, tak ten je pochopitelně ostře sledovaný, neboť se americké palivo mění za ruské.


Nem tudni, mi alapozza meg Paks II-t

Hol vannak a paksi atomerőmű bővítését megalapozó hatástanulmányok? Két nemkormányzati szervezet adatigénylése és pere nyomán annyi derült ki, hogy sem a fejlesztési minisztériumnál, sem a miniszterelnökségen nincsenek ilyen dokumentumok, de ha mégis vannak, akkor tíz évig titkosak. „A felek egymásra mutogatnak” – így magyarázta Hidvégi Fanny, a Társaság a Szabadságjogokért (TASZ) jogásza az Origónak azt, hogy az Energiaklub Szakpolitikai Intézet és a TASZ miért nem kapja meg a paksi bővítést megalapozó kormányzati hatásvizsgálatokat, elemzéseket. A dokumentumokért adatigénylési pert indítottak a Nemzeti Fejlesztési Minisztériummal (NFM) szemben. A per legutóbbi tárgyalása pénteken volt a Fővárosi Törvényszéken, és azzal ért véget, hogy kiderült: a kérdéses dokumentumok nincsenek az NFM-nél, így a törvényszék kénytelen volt visszautasítani az Energiaklub és a TASZ keresetét. Mielőtt még bíróságra mentek volna, a két szervezet egyszerű adatigényléssel kérte ki az elemzéseket az NFM-től, azért, mert egy 2012-es kormányhatározat szerint a fejlesztési tárca feladata előkészíteni a paksi atomerőmű bővítését, továbbá a bővítésről szóló orosz-magyar államközi egyezményt Németh Lászlóné akkori fejlesztési miniszter írta alá. A minisztérium arra hivatkozva tagadta meg a dokumentumok átadását, hogy az információk a döntés megalapozását szolgálják, így tíz évig nem nyilvánosak. Ezután következett a per, amelynek során kiderült, hogy valójában nem az NFM az adatkezelő, és ezért nincsenek is náluk a Paks II.-terveket előkészítő dokumentumok. Ezzel párhuzamosan az Energiaklub és a TASZ a Miniszterelnökségtől is kikérte az elemzéseket, de azt a választ kapták, hogy a kormányfő hivatala sem kezeli ezeket az iratokat. „Mindezek alapján egyre valószínűbbnek tűnik, hogy a [bővítést előkészítő] számítások egyáltalán nem is léteznek, vagy ha mégis, akkor még az államigazgatási szervek sem tudják, hogy kinél” – közölte hétfőn az Energiaklub és a TASZ. A kormány két éve hozott határozatot (1194/2012.) az új atomerőművel kapcsolatos feladatokról. Ebben vizsgálatot írt elő többek között a létesítés finanszírozásáról, műszaki tartalmáról, beruházói forrásairól, az állam lehetséges szerepvállalásáról (ún. pénzügyi hozzájárulás, állami kezességvállalás, garancia). A határozat szerint az elemzésre hat hónap áll rendelkezésre 2012 júniusa és októbere között. Az NFM az adatigénylési per során mindössze néhány jogszabály-módosításra és egyetlen elkészült vizsgálati dokumentumra hivatkozott, amelyek egyike sem érint lényeges kérdéseket, és a kormányhatározat előírásaitól függetlenül is elvégezték volna. Ellenben a határozatban felsorolt több mint tucatnyi vizsgálatról nem tudtak kézzelfogható anyagokat felmutatni – közölte a két nemkormányzati szervezet. Az Országgyűlés hétfőn dönt a paksi bővítéshez szükséges 3000 milliárd forintos hitelszerződésről (a parlamenti ülésről szóló híreinketitt követheti). A bővítés tényét januárbanbejelentőLázár János és Varga Mihály régi-új gazdasági miniszter korábban azt nyilatkozta, hogy léteznek kormányzati számítások, és a kockázatokat is behatóan elemezték.


Iránsky diplomat kritizoval britské plány na modernizáciu jadrového arzenálu

Londýn 16. marca (TASR) - Plány Británie na modernizáciu jej jadrového arzenálu sú "ványm neúspechom" medzinárodného úsilia o nukleárne odzbrojenie. ... Londýn 16. marca (TASR) - Plány Británie na modernizáciu jej jadrového arzenálu sú "ványm neúspechom" medzinárodného úsilia o nukleárne odzbrojenie. Uviedol to dnes vysoko postavený iránsky diplomat.SkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamouSkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamou "Británia nemá právo spochybova iných, ke si neplní svoje záväzky" na základe Zmluvy o neírení jadrových zbraní (NPT), vyhlásil vevyslanec Iránu pri Medzinárodnej agentúre pre atómovú energiu (MAAE) Alí Asghar Sultaníja. Britský parlament podporil v stredu plány premiéra Tonyho Blaira na modernizáciu jadrových zbrojných systémov Trident. Hlasy opozície pomohli Blairovi prekona veký odpor proti projektu v jeho Labouristickej strane. Poda kritikov plán oslabuje medzinárodnú pozíciu Británie v ase, ke sa svet usiluje o ukonenie jadrových programov Iránu a Severnej Kórey. Blair vak tvrdí, e prezbrojenie je nevyhnutné s ohadom na potenciálne hrozby od nebezpených reimov a teroristických skupín. Irán popiera obvinenia z vývoja atómových zbraní s tým, e jeho cieom jeho jadrového programu je výlune civilná výroba energie. Islamskej republike vak hrozia alie sankcie OSN v dôsledku toho, e odmieta zastavi program obohacovania uránu, ktorým môe získa jadrové palivo, no tie materiál pre zbrane. "Je vemi poutovaniahodné, e Británia, ktorá vdy vyzýva na neírenie jadrových zbraní... sa týchto zbraní nielen nevzdala, ale podnikla vány krok k ich aliemu vývoju," povedal Sultaníja na londýnskej konferencii o systémoch Trident.


Írán spustil třicet výkonných odstředivek k obohacování uranu

Írán v pondělí spustil 30 výkonných odstředivek IR-6 k obohacování uranu. Oznámil to šéf íránské organizace pro atomovou energii Alí Akbar Sálehí. Agentura Reuters uvedla, že jde o nejnovější krok Íránu ve vypovídání mezinárodní jaderné dohody z roku 2015. Německý ministr zahraničí Heiko Maas řekl, že Teherán svým krokem "riskuje existenci celé dohody" se světovými velmocemi. Ministr proto Írán vyzval, aby smlouvu opět začal dodržovat. "Dnes jsme svědky spuštění 30 centrifug IR-6," oznámil Sálehí s tím, že krok je důkazem schopností a odhodlání Íránců. Írán se v dohodě z roku 2015 zavázal omezit svůj jaderný program výměnou za zrušení sankcí. Spojené státy loni dohodu vypověděly a zavedly proti Íránu nové sankce, které mají tvrdý dopad na íránskou ekonomiku, hlavně na vývoz ropy. Teherán reagoval tím, že postupně začal vypovídat své závazky plynoucí z dohody a pohrozil, že bude v příslušných krocích pokračovat i tento měsíc. Ostatní signatáři dohody, což je Británie, Německo, Francie, Čína a Rusko, se snaží úmluvu zachovat. Z Teheránu ale opakovaně zazněla kritika, že evropské země pro záchranu dohody nedělají dost. "Írán vyrobil zdokonalené odstředivky, což není v souladu s dohodou," prohlásil dnes šéf německé diplomacie Maas. "Už na začátku září oznámili, že nebudou jadernou dohodu dodržovat, a my se domníváme, že je to nepřijatelné," dodal. Evropská unie dala najevo, že je odhodlána i nadále dodržovat závazky vyplývající z dohody. Mluvčí Evropské komise (EK) Maja Kocijančičová sdělila, že jaderná smlouva je důležitá "pro bezpečnost nejen regionu či Evropy, ale celého světa". Dodržování závazku ze strany EU nicméně závisí na tom, zda se bude v souladu se smlouvou chovat rovněž Írán, dodala mluvčí. Před uzavřením dohody v roce 2015 Írán ve výkonných odstředivkách obohacoval uran na 20 procent, vždy ale popíral, že usiluje o jadernou zbraň. Při obohacování se zvyšuje koncentrace izotopu 235, který je klíčový při jaderném štěpení uranu. Pro jaderné elektrárny se uran obohacuje v jednotkách procent, zatímco pro jaderné zbraně je zapotřebí uran obohatit nad 85 procent.


Šílený slovní střelec Klaus sbírá body útočením na Němce, napsal Die Welt

Páteční vydání německého deníku Die Welt v předvečer sedmdesátých narozenin českého prezidenta Václava Klause vydalo kontroverzní článek Narozeniny slovního šíleného střelce. Podle něj Klausova popularita upadá, a tak se ji prezident snaží pozvednout kritikou Německa. Ta mu má přinést vnitropolitické body. "Když už to nejde vnitropoliticky, tak se Klaus vydává pro body do zahraniční politiky a obzvláště rád do německé politiky," píše Die Welt. Podle něj český prezident umí hrát "německou kartou" virtuózně. Připomíná jeho nedávnou kritiku německého záměru opustit jadernou energetiku a prezidentovo rýpnutí do premiéra PetraNečasekvůli vládnímu odhadu dopadů tohoto kroku na ceny elektřiny v České republice. Podle Klause "přitom v důsledku bakterieEHECzemřelo více lidí než při jaderné havárii vJaponsku. A EHEC - dodává Klaus ješitně - není nic víc, než obvyklá, uměle vytvořená bublina," uvádí list další prezidentovy argumenty. Do kategorie těchto výroků podle Die Welt patří i Klausovo ostré odmítnutí omluvy vysídleným sudetským Němcům, k němuž ho o minulém víkendu na sudetoněmeckém srazu v Augsburgu vyzval předseda jejich sdružení Franz Pany. Podle deníku se prezident o tomto apelu dozvěděl v berlínském hotelu Adlon, "ve kterém v roce 1938 tehdejší československý prezident Emil Hácha musel čekat dlouhé hodiny, než mu byl sdělen výsledek mnichovské konference, vydání země hitlerovskému Německu". (Ve skutečnosti se tato historická epizoda odehrála až půl roku po mnichovské konferenci a Háchovi tehdy nacisté vnutili souhlas s okupací zbytku českých zemí - pozn. ČTK) "S takovými tragickými reminiscencemi dobře pochodí u průměrných Čechů, pro které je Mnichov dodnes traumatem. Především aleKlauszabodoval u bývalých odbojářů. Pro ně je prezident posledním statečným v moři lidí, kteří jsou vůči Němcům příliš ústupní a dopustili, aby filmy a knihami o poválečném řádění českých gard byly 'přepsány' dějiny," konstatuje Die Welt. Deník dále zmiňuje Klausův spor s literátem a bývalým diplomatem Jiřím Grušou, který sepsal velmi kritickou biografii o bývalém československém prezidentu Edvardu Benešovi, a Klausův pozdrav kongresu "ultranacionalistické protiněmecké strany Suverenita" bývalé europoslankyně Jany Bobošíkové. V souvislosti s jejich názorovou blízkostí. Die Welt poznamenává, že "Klaus hledá svůj nový politický domov, až za dva roky vyprší jeho funkční období". S politikou podle listu skončit nechce. "Na to se považuje za nepostradatelného, i když velkoryse říká: 'Že jsem Bůh, bych v žádném případě netvrdil'," uzavírá Die Welt. List připomíná průzkum z počátku roku, podle něhož Klausovi, který sedmdesáté narozeniny oslaví tuto neděli, důvěřovalo 46 procent Čechů. "Nic nemohlo vyhraněné ego hlavy státu zasáhnout tvrději. V jeho nejlepších časech s ním přitom souhlasilo více lidí, než kdysi s jeho předchůdcemVáclavem Havlem, který stojí mimo jakoukoli diskuzi," konstatuje konzervativní německý list. Pokles obliby "velkého Klause", jak ho Die Welt s nadsázkou označuje, podle listu nepřišel náhodou. Deník ho dává do souvislosti se spornými postoji prezidenta k řadě otázek, jako je "jeho patologický odpor protiEUaeuru, jeho boj proti 'pohádce o klimatické změně' nebo jeho přehnané mocenské sebevědomí, které ho nechává stále znovu svým způsobem zasahovat do vnitřní politiky, ačkoli k tomu nemá oporu v ústavě". Čechům podle Die Welt už vadí, že "Klaus předstírá, že je expertem na všechno". "Tento týden se dokonce ukázal jako odborník na kůrovce a požadoval dostat se konečně sekyrou na kobylku přirozeně rostoucímu pralesu na hranici Bavorska," glosoval list prezidentův nedávný souhlas se zásahem v chráněné části Šumavy napadené kůrovcem, který odmítají ekologové.


Nové vyuitie ernobyskej zóny odcudzenia: TOTO vyrastie na mieste neastia!

Miesto hroznej tragédie získa nové vyuitie. V tzv. ernobyskej zóne sa zaala výstavba prvej solárnej elektrárne. Uplynulú sobotu o tom na svojej stránke na sociálnej sieti Facebook informoval ukrajinský premiér Volodymyr Hrojsman. Uviedol, e "nedávno sme si pripomenuli smutné výroie ernobyskej tragédie, teraz pracujeme na tom, ako alej vyui ernobyskú zónu.Jedným z nápadov je montá slnených panelov". Dodal, e prvá takáto elektráre je u vo výstavbe. Výstavbu financuje ukrajinský investor. S výrobou tzv. zelenej energie sa zane v prvom polroku tohto roku, informoval tento týde ukrajinský minister ivotného prostredia a prírodných zdrojov Ostap Semerak. Dodal, e solárne elektrárne v tzv. zóne odcudzeniaby mali celkovo vyrobi objem energie porovnatený s výkonom dvoch blokov atómovej elektrárne.