Německý tisk kritizuje bezpečnost Temelína a Dukovan

Nejméně u osmnácti jaderných reaktorů v EU se k nouzovému chlazení používá předehřátá voda. Upozornil na to německý list Süddeutsche Zeitung a regionální televize WDR. Týká se to mimo jiné jaderných elektráren Dukovany a Temelín. Pokud dojde v reaktoru k problému, je nutné zaplavit ho studenou vodou, aby došlo k přerušení reakce a ochlazení reaktoru. Staršíreaktoryvšak hůře snášejí změny teploty. Z tohoto důvodu sahají provozovatelé elektráren k předehřívání vody. „Nejde o bezpečnostní opatření, nýbrž výsledek neustálého zlepšování,“ sdělil německému listu mluvčí společnostiČEZ. Podle něj je cílem snížit dopady nouzového chlazení na životnost tlakové nádoby reaktoru. Předehřátá voda se používá kroměTemelínaaDukovani v belgickém Doelu a v elektrárnách naSlovensku, ve Finsku aFrancii. MimoEUje tento postup běžný vUSAaRusku. Studená voda k chlazení reaktorů se podle Süddeutsche Zeitung u obou reaktorů Temelína předehřívá na 55 až 60 stupňů Celsia. Totéž má platit i u čtyř reaktorů Dukovan. U dvou reaktorů ve slovenských Jaslovských Bohunicích se má voda na chlazení ohřívat na 55 stupňů. Jaderná elektrárna Dukovany Německý expert Michael Sailer vyjadřuje obavy, že je ocel v reaktorech stále křehčí. Podle Wolfganga Renneberga sahají provozovatelé elektráren k předehřívání, protože proces křehnutí oceli probíhá rychleji, než se předpokládalo. Kolik elektráren tento postup používá, podle Süddeutsche Zeitung nelze zjistit. Mezinárodní agentura pro atomovou energii ani regulační orgány jednotlivých států tyto údaje totiž nezveřejňují. Německá veřejnost, stejně jako tamní politici a média, zastává vůči používání jaderné energie dlouhodobě negativní postoj. V reakci na havárii ve Fukušimě se Němci dokonce rozhodli do roku 2022 odstavit všechny zbývající reaktory. Havárie však byla způsobena i na Japonsko mimořádně silným zemětřesením a následnou vlnou tsunami.


Pchjongjang predloil sériu ványch poiadaviek

PEKING 18. decembra (SITA/AP) - Severná Kórea v pondelok na obnovených esstranných rokovaniach v Pekingu o jej jadrovom programe nartla sériu ványch poiadaviek. Severná Kórea predloila maximum poiadaviek, ... PEKING 18. decembra (SITA/AP) - Severná Kórea v pondelok na obnovených esstranných rokovaniach v Pekingu o jej jadrovom programe nartla sériu ványch poiadaviek. Severná Kórea predloila maximum poiadaviek, povedal juhokórejský predstavite, ktorý si neelal zverejni svoje meno. Predstavitelia Pchjongjangu sa s delegáciou USA stretnú v priebehu pondelka. Krátko predtým vyhlásili , e Spojené táty musia presta so svojou "nepriateskou" politikou voi severokórejskému komunistickému reimu.SkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamouSkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamou "Zdá sa, e Severná Kórea v zásade hovorí, e nemôe zrui svoj jadrový program, kým sa USA nevzdajú toho, o je poda nej nepriateskou politikou," povedal juhokórejský predstavite. KDR vyhlásila, e jej je jedno, i ju iné táty uznajú za jadrový tát a e je spokojná s tým, e má jadrové zbrane, dodal juhokórejský predstavite. Rokovania, na ktorých sa zúastujú Severná a Juná Kórea, USA, ína, Japonsko a Rusko, sa obnovili po prestávke trvajúcej trinás mesiacov. Ide o prvé vyjednávania potom, o Pchjongjang pred dvoma mesiacmi uskutonil svoju prvú jadrovú skúku. Doteraz rokovania KDR bojkotovala v reakcii na uvalenie ekonomických sankcií na reim v Pchjongjangu zo strany Spojených tátov. Tieto sankcie USA odôvodnili najmä tým, e severokórejská vláda údajne perie pinavé peniaze.


Rusko po měsíci zpřístupnilo MAAE střechy záporožské elektrárny

Po měsíci vyhovělo Rusko žádosti Mezinárodní agentury pro atomovou energii (MAAE) a zpřístupnilo dozorovému týmu střechy Záporožské jaderné elektrárny v okupované části Ukrajiny. Inspektoři na střechách budov třetího a čtvrtého bloku žádné výbušniny nenašli. Podezření o výbušninách už před více než měsícem vznesl Kyjev, jenž tvrdil, že Moskva v zařízení připravovala útok. MAAE Rusko požádala o přístup na střechy reaktorů už začátkem července. „Inspektoři nenašli žádné miny či výbušná zařízení na střechách budov třetího a čtvrtého bloku, ani v turbínových halách. Vítám informaci, že byl MAAE konečně udělen přístup na tato místa. Včasné, nezávislé a objektivní hlášení faktů je klíčové pro pokračování v úsilí o jaderné bezpečnosti během vojenského konfliktu,“ uvedl šéfMAAERafael Grossi. Povolení k přístupu na střechy budov dostal dozorový tým ve čtvrtek. Ačkoli na střechách výbušniny nenalezl, na konci července našli inspektoři v areálu Záporožské jaderné elektrárny protipěchotní miny v pásmu mezi dvojicí bariér kolem areálu. Ruští vojáci největší jadernou elektrárnu v Evropě obsadili krátce po zahájení invaze na Ukrajinu. Obě země se navzájem osočují z ostřelování elektrárny. MAAE se na místě snaží zavést bezpečnostní mechanismy, které by předešly nehodám.


Úložiště jaderného odpadu v Jaroměřicích nad Rokytnou nechtějí. Obyvatelé ho v referendu odmítli

Obyvatelé Jaroměřic nad Rokytnou na Třebíčsku se v sobotu vyslovili proti výstavbě hlubinného úložiště použitého jaderného paliva v katastru obce. Výsledek referenda je pro zdejší samosprávu závazný.Referenda se Jaroměřicích nad Rokytnou zúčastnilo 1493 lidí, to je 44,58 procenta voličů. Na otázku, zda souhlasí s vybudováním, odpovědělo záporně 1437 z nich. To stačí k tomu, aby referendum bylo platné a jeho výsledek závazný pro zdejší samosprávu.Platné je, pokud se ho zúčastní alespoň 35 procent oprávněných voličů a výsledek je závazný, pokud se pro něj vyjádří nadpoloviční většina hlasujících a současně alespoň 25 procent oprávněných voličů.Jaroměřice a jejich tři místní části Boňov, Příložany a Ratibořice tvoří spolu s dalšími obcemi jedno z průzkumných území pro budoucí úložiště. Průzkumné území, které zasahuje na území Jaroměřic, Správa úložišť radioaktivních odpadů pojmenovala EDU západ.Lokalitu označovanou místními Na Skalním tvoří také obce Dolní Vilémovice, Lipník, Ostašov, Zárubice a Myslibořice. Průzkumné území podle webu správy zaujímá rozlohu 27,49 kilometru čtverečních.V uplynulých měsících tam i s přispěním spolku SOS Na Skalním organizovali petice odmítající úložiště.Na Vysočině jsou čtyři z devíti území, pod kterými by v hloubce půl kilometru mohly být trvale uloženy tisíce tun vyhořelého paliva z jaderných elektráren. Vedle EDU západ ještě Horka na rozhraní Třebíčska a Žďárska, Kraví Hora za okraji okresu Žďár nad Sázavou a Jihomoravského kraje a Hrádek na rozhraní okresů Jihlava a Pelhřimov.Správa úložišť radioaktivních odpadů má letos zredukovat počet lokalit na čtyři, finální by měl vybrat v roce 2025. Úložiště má v ČR vzniknout do roku 2065.


Nieo také sa nestalo u desaroia: Americká armáda uviedla do svojho arzenálu novú jadrovú zbra

Americká armáda v utorok oznámila, e uviedla do svojho arzenálu novú jadrovú zbra. Raketu dlhého doletu by malo by moné odpaova z ponoriek, píe agentúra AP. Ide o prvý prírastok do amerického nukleárneho arzenálu za niekoko desaroí a odklon od politiky zniovania závislosti od jadrových zbraní, ktorý presadzovala administratíva predolého prezidenta USA Baracka Obamu. Pentagón ubezpeil, e nová zbra zvýi bezpenos Spojených tátov a zníi pravdepodobnos nukleárneho konfliktu.Kritici z radov Demokratickej strany naopak tvrdia, e ide o "nebezpeenstvo, ktoré zvýi pravdepodobnos konfliktu". Nová jadrová hlavica nesie oznaenie W76-2. Nies by ju mali balistické strely Trident II. Jadrová zbra je modifikáciou u existujúcej zbrane W-76. Celkový poet amerických jadrových zbraní sa preto nezvýi. Jej sila by mala by pribline tretinová v porovnaní s bombou zhodenou na Hiroimu poas druhej svetovej vojny. S rozírením amerického jadrového arzenálu o zbrane s niou výbunou silou poíta u dokument o stave jadrových síl, ktorý v roku 2018 pripravila administratíva prezidenta Donalda Trumpa.


Az LMP a fenntartható energiaforrások fejlesztését sürgeti

Magyarország óriási lemaradással küzd a megújuló energia felhasználásában, ilyen fejlesztésekre évente 300 milliárd forintot kellene fordítani 2023-tól a központi költségvetés keretéből – közölte szombati videóüzenetében az LMP társelnöke. Kövesse az Indexet Facebookon is! Schmuck Erzsébet a közösségi oldalára töltött fel egy videót, amelyben egy kutatást említve kijelenti: 30 év múlva már a teljes energiafogyasztást lehetne megújuló forrásokból fedezni. A videóban azt a követelést is megfogalmazta, hogy 2037-re érje el az energiafogyasztáson belüli megújulók aránya a 100 százalékot – írja az MTI. A Paks 2 projektnek a megvalósítása nem magyarázható környezetvédelmi, sem üzleti, sem biztonsági okokkal, ezért a projektet azonnal le kell állítani. Az építésére szánt összegből sok más dolgot lehetne finanszírozni, többek között megújuló energiaforrások fejlesztését, szélturbinák telepítését vagy energiaközösségek támogatását – tette hozzá. Az ellenzéki politikus szerint minimális időnk van elkerülni a klímaválság okozta katasztrófát, ezért azonnali cselekvésre lenne szükség, a kormánynak ugyanakkor „esze ágában sincs lépni ebbe az irányba”. Kikerülhetetlenül szükség van az energiatakarékosságra, az energiahatékonysági intézkedésekre, a mielőbbi átállásra a fosszilis és az atomenergiáról megújuló energiaforrásokra – mondta Schmuck Erzsébet. Kövesse az Indexet Facebookon is!


V súvislosti s Fukuimou zatvoria jadrový závod v anglickom Sellafielde

Jediný britský závod na spracovanie plutónia, v severoanglickom Sellafielde, uzatvoria v súvislosti s katastrofou v japonskej Fukuime. LONDÝN. Oznámil to vládny úrad pre likvidáciu jadrových zariadení (NDA). Informovala o tom agentúra AP. Rizikovým faktorom je zmieané oxidané palivo, ktoré pouívajú iba v Sellafielde. Takéto recyklované jadrové palivo (MOX) bolo pouívané aj v japonskej elektrárni Fukuima.SkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamouSkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamou Závod v Sellafielde zamestnáva viac ne 600 pracovníkov. Odboroví predáci povaujú rozhodnutie úradu za krátkozraké, ekologickí aktivisti vak s rozhodnutím plne súhlasia.


Elemző az Orbán–Putyin-találkozóról: Magyarország nem mindig követi a kiszabott narratívákat

Mindkét félnek megvannak a maga érdekei abban a tekintetben, hogy a kapcsolatok fennmaradjanak – jelentette ki Orbán Viktor és Vlagyimir Putyin pekingi találkozóját elemezve Seremet Sándor, az Eurázsia Központ kutatója az Indexnek. Ugyanakkor azt is megjegyezte, hogy Magyarország egyfajta fekete bárányként vagy fehér hollóként tűnhet fel az Európai Unió és a nyugati partnerek szemében. Kövesse az Indexet Facebookon is! A kutató szerint a magyar miniszterelnök és az orosz elnök találkozójának eredményeiről egyelőre korai beszélni, a rendelkezésre álló közlemények alapján a felek kölcsönösen kifejezték a párbeszéd fontosságát, illetve kiemelték a gazdasági együttműködés korábban elért eredményeinek fejlesztését. Konkrét döntésekről, vagy megállapodásokról még nem tudni. Az Index kérdésére, hogy miért lehetett fontos ez a találkozó a magyar miniszterelnöknek és az orosz elnöknek, illetve melyek a stratégiai célok a magyar–orosz kapcsolatokban a két ország számára, Seremet Sándor kifejtette: Oroszország számára igen fontos fenntartani a nemzetközi kapcsolatokat, hiszen az ukrajnai invázió után a Nyugat a szankciós nyomás mellett a Kreml nemzetközi elszigetelésére is törekszik. Az európai kapcsolatok fenntartása, az esetleges találkozók az európai vezetőkkel, így Orbán Viktor miniszterelnökkel is, jól kommunikálhatók az orosz társadalom felé, mondván: a megnehezedett geopolitikai körülmények ellenére is vannak olyan európai államok, amelyek továbbra is fenntartják a párbeszédet Oroszországgal. Magyarország igyekszik pragmatikus keretek között mozogni, mert az orosz kapcsolatok megszakítása vagy jelentős korlátozása káros hatással lehet a magyar gazdaságra. A kiadott sajtóközlemények értelmében a találkozón szó esett a gáz- és olajellátásról, valamint az atomenergetikai együttműködésről. Az Eurázsia Központ kutatója hozzátette: Magyarország számára az energiaellátás kritikusan fontos, ebben Oroszországnak fontos szerepe van, ugyanakkor jelentős lépések történtek a diverzifikálás érdekében is. Az energetikai szektorban azonban komoly fajsúllyal rendelkezik az atomenergia, és az orosz atomenergetikai szektor továbbra is igen erős. Utóbbit egyelőre nem sújtják szankciók, így ezen a területen nem csak Magyarország számára szükséges az orosz kapcsolat – mutatott rá a kutató. Álláspontja szerint mindkét félnek megvannak a maga érdekei abban a tekintetben, hogy a kapcsolatok fennmaradjanak. Magyarország a gazdasága szempontjából kritikus kérdésekben igyekszik olyan pragmatikus keretek között mozogni, amelyek biztosítják a kitűzött célok – például stabil energiaellátás – elérését, ugyanakkor nem lépik túl az euroatlanti közösséghez való tartozás határvonalait és kötelezettségeit. Oroszország számára pedig fontos, hogy fel tudja mutatni, a nyugati izolációs törekvések nem működnek zavartalanul – szögezte le Seremet Sándor. A pekingi Orbán–Putyin-találkozó hírére érkezett nyugati kritikákkal kapcsolatban a kutató elmondta: Magyarország az Európai Unió és a nyugati partnerek szemében gyakran mutatkozik egyfajta fekete bárány vagy fehér holló szerepében, ugyanis nem mindig követi a kiszabott narratívákat. Nagy valószínűséggel a legutóbbi találkozó is felháborodást vált majd ki a nyugati sajtóban. Emellett azonban azt is érdemes megjegyezni, hogy a nyugati narratívákat Közép-Kelet Európában egyre több kritika éri. Ennek példáját láthattuk Szlovákiában, de még Lengyelországban is. Utóbbiban persze inkább Ukrajna kritikája, mintsem az oroszokkal való párbeszéd lehetősége merült fel. Oroszország a világ legnagyobb kiterjedésű országa, és nem lehet máshová költöztetni. Minden háború véget ér egyszer, és a rendezés után előbb-utóbb ismét ki kell majd építeni a kapcsolatokat Oroszországgal is – fejtette ki Seremet Sándor. A kutató szerint egyszerűbb lehet értelmezhető keretek között tartani az oroszokkal való viszonyt – kiállva Ukrajna területi integritása mellett, elítélve az inváziót, és sürgetve a békés rendezést –, mintsem teljesen megszakítani és majd nulláról újraépíteni a kapcsolatokat, amikor erre a nemzetközi viszonyok ismét lehetőséget biztosítanak. Az Orbán–Putyin-találkozórólittírtunk; Szijjártó Péter külgazdasági és külügyminiszterközlése szerinta magyar miniszterelnök békét kért az orosz elnöktől, de a tárgyaláson elhangzottak „sajnos nem túl sok pozitív reménykedésre adnak okot”. David Pressman amerikai nagykövet keményüzenetetküldött Orbán Viktornak, de a miniszterelnök politikai igazgatója, Orbán Balázs sem maradt adós aválasszal: „Elegünk van az amerikai nagykövet álszenteskedő viselkedéséből!” (Borítókép: Orbán Viktor és Vlagyimir Putyin 2023. október 17-én. Fotó: Sputnik / Reuters) Kövesse az Indexet Facebookon is!


Dukovany chce ČEZ provozovat nejméně dalších 20 let

Jadernou elektrárnu Dukovany hodlá společnost ČEZ provozovat ještě nejméně dvacet let. Souběžně ale poběží i příprava nových jaderných bloků, které by měly stávající jednotky nahradit po roce 2035, uvedli v Dukovanech v úterý zástupci společnosti. Do čtyř stávajících bloků vDukovanechuž provozovatel investoval od roku 2000 přes 18 miliard korun. Na konci loňského roku získal nová povolení pro provozování čtyř bloků na dobu neurčitou, což ČEZ označil za novou etapu provozu elektrárny. Šéfka Státního úřadu pro jadernou bezpečnost Dana Drábová nicméně v pondělí na Žofínském fóru o energetice v Praze upozornila, že čeští politici budou muset v příštím desetiletí řešit evropský tlak na dřívější odstavení bloků Dukovan. Pro získání povolení musely Dukovany splnit náročné podmínky, což se mimo jiné také odrazilo celkem na více než 500 dnech odstávky v loňském roce. Letos mají odstávky čtyř bloků Dukovan v součtu trvat zhruba 230 dní. První plánovanou odstávku v nové etapě provozu zahájí Dukovany 10. března. Bude na druhém bloku a potrvá 55 dnů. V současné době vyrábí elektrárna naplno. „V zahraničí vidíme, že šedesátiletý provoz je standardní, samozřejmě ale bude záležet na stavu zařízení, to máme ve svých rukách, i na situaci v energetice a dlouhodobých cenách elektřiny,“ uvedl v Dukovanech ředitel divize energetika a člen představenstvaČEZBohdan Zronek. Jak doplnil ředitel elektrárny Miloš Štěpanovský, zařízení v současné době disponuje z bezpečnostního hlediska tzv. třetí bariérou, tedy železobetonovým štítem vytvořeným ve spolupráci se stavební fakultou VUT Brno, který je bezpečnou pojistkou pro případ opravdu vážné havárie. Miloš Štěpanovský (vlevo) a Bohdan Zronek odstartovali v Dukovanech novou etapu provozu elektrárny „Jedná se o opatření, které neměl ani Černobyl, ani Fukušima a které splňuje nejnáročnější požadavky,“ vysvětlil Štěpanovský. Dukovany se na získání nové licence připravovaly už od počátku tisíciletí. Dodal, že odborníky si firma chce vychovávat zčásti sama díky spolupráci se školami. Letos hodlá elektrárna nově přijmout 120 nových zaměstnanců. S rozjezdem nové etapy však ČEZ jako provozovatel i samotná jaderná elektrárna počítají s novými obstrukcemi a protesty především ze strany Rakouska. „Jde především nikoli o odborné, ale politické tlaky, kdy odpor proti jádru je doslova politickou zakázkou, ovšem naším největším trumfem proti těmto snahám je, že máme naše elektrárny v perfektním stavu. Rozhodně bychom se také neměli nechat diskriminovat státy, které mají na jádro jiný názor,” řekl Zronek. Jaderné energetiky se rozhodlo vzdát například sousedníNěmecko. „Energetický mix, který se u nás naplánoval už před dvaceti lety, nám vyhovuje a naštěstí stále platí, že si o složení výroby energie z různých zdrojů stále rozhoduje každý stát v zemích EU podle svého vlastního uvážení,“ uvedl k protestům a žalobám, které se dají očekávat hlavně v případě, že by se skutečně začaly Dukovany rozšiřovat o pátý blok.


Rusové Americe nevěří. Ani Praha to nezmění

Spolupracovník Aktuálně.cz Jiří Just píše z Moskvy o ruských reakcích na podpis dohody v Praze Moskva /Od našeho spolupracovníka/- Nové kolo snižování jaderného dědictví studené války nemá pouze o krok přiblížit Obamovu ideu světa bez jaderných zbraní, o níž hovořil na Hradčanském náměstí v roce 2009. Smlouva má současně ukázat, že restart rusko-amerických vztahů není jen červené tlačítko v dárkovém balení od Hillary Clintonové, ale že se hezky znějící slova podařilo přetavit v závazný dokument. Zatím co v Bílém domě a Kremlu budou slavit výsledek ročního vyjednávání, Rusové na něj hledí s mírnou skepsí. Snížení jaderných zbraní vítají, ale jejich vztah k Spojeným státům zůstává stejný. "Většina Rusů si přeje, aby stát dodržoval větší odstup od Spojených států," říká tiskový mluvčí sociologické agentury Levada-centr Denis Volkov. Ruská společnost podle jeho slov kladně hodnotí Obamovy iniciativy, podobně jako samotný proces odzbrojení, v otázce restartu vzájemných vztahů je situace opačná.  "Převážná část společnosti nevidí ve změně rusko-amerických vztahů nějakou výhodu. Tito lidé necítí, že by sblížením něco osobně získali. Jim příliš nezáleží na tom, jestli dojde nebo nedojde k restartu vztahů," tvrdí Volkov. Obama a Medveděv při jednáních v New Yorku | Foto: Reuters Samotný postoj Rusů k Spojeným států prý přesto není konstantní a průběžně se mění. "K zásadní změně vztahů došlo několikrát," říká Volkov a přitom ukazuje na grafu tři křivky. "Poprvé byl prudký výkyv zaznamenán během války v Kosovu, poté během války v Iráku a naposledy předloni během kavkazského konfliktu. Tyto tři události razantně vychýlily vztah společnosti k Americe z kladné hodnoty do negativní." Podstatný vliv na utváření vztahu k bývalému studenoválečnému protivníkovi přitom mají podle tiskového mluvčí vládou kontrolované sdělovací prostředky, především televizní stanice. Většina obyvatelstva žijící mimo velkoměsta dostává informace o tom co se děje doma a v zahraničí pouze ze zdrojů filtrovanými těmi, kdo se nachází u moci. Jak zároveň Denis Volkov zdůrazňuje, postoj Rusů k Spojeným státům a Západu celkově ovlivňuje absence přímého kontaktu.  "Do zahraničí jezdí okolo patnácti procent obyvatel, naopak podle našich údajů až šedesát procent dotazovaných hovoří o tom, že jejich příjmy jim stačí pouze na jídlo a ošacení. O nějakých cestách do ciziny nemůže být ani řeč," říká. Doktorandka Marina studující na Moskevské státní univerzitě patří mezi zmíněných patnáct procent Rusů, kteří mají kontakt se zahraničím. Avšak Spojené státy ani samotní Američané, se kterými se na studijních pobytech setkala, na ni podle jejich slov dojem neudělali. Nijak zvlášť se jí prý nelíbí ani americká kultura. SouvisejícíObrazem: Odtud kdysi sovětské jaderné hlavice mířily na Evropu27 fotografií Nerozumí prý ani kultu okolo Baracka Obamy, především proč mu byla udělena Nobelova cena míru. O jaderném odzbrojení má však své představy. "Politika mě moc nezajímá," přiznává otevřeně Marina. "No dobře, setkají se, znovu něco podepíší, znovu o trochu sníží arzenál a něco nechají. Co se změní? My se ve skutečnosti nedozvíme, co obě strany novou smlouvou o jaderném odzbrojení dosáhly. Mně se zdá, že hlavní příčina netkví ve snížení jaderných zbraní, ale spíš v ekonomických výhodách," tvrdí. Sovětská raketa SS-18 Satan. | Foto: Martin Novák Jaderné odzbrojení mladá doktorandka nicméně nezavrhuje. "Z hlediska politiky nevím, ale k snížení jaderných zbraní by mělo dojít především proto, aby se neopakovala katastrofa podobná té černobylské," myslí si Marina. S Borisem Petjuškovem a jeho ženou Tatjanou sedíme v bytě na jednom z moskevských předměstí. Oba postarší manželé jsou učitelé. Z okna jejich kuchyně je vidět malý kostelíček obklíčený hradbou paneláků, k němuž se trousí skupinky věřících. Také podle jejich názoru jim Spojené státy nejsou blízké. "Ve vztahu k ostatním zemím je pro mě nejdůležitější kultura. Co to je americká kultura buď nechápu, nevím, nebo žádná taková není. Daleko bližší mi je například Francie nebo Polsko," říká Boris. Současně ho prý popuzejí pokusy Washingtonu všem mentorským tónem vysvětlovat co je správné a co špatné. Jak sám Boris tvrdí, jaderné odzbrojení podporuje, ale tento proces nemůže být definitivní. Musí mít rozumný rámec. Především proto, aby obě bývalé studenoválečné velmoci mohli udržovat mezinárodní stabilitu.Foto: Aktuálně.cz "Rusko a Spojené státy musí mít takový počet jaderných a konvenčních zbraní, aby mohly včas umravnit třetí státy. Zejména ty padlé na hlavu, jako je třeba Írán," říká. Jeho žena je naopak odpůrce jaderných zbraní a jaderné energetiky vůbec. S riziky, která s sebou mohou nést, se seznámila na vlastní oči - jako biolog se účastnila měření dopadů havárie v Černobylu. "S jadernou energetikou se zvyšuje nebezpeční onkologického onemocnění," tvrdí Tatjana. Čím více radionuklidů vypouštíme do okolního prostředí, tím větší je pravděpodobnost výskytu rakoviny. Děkuji, nechci. Po energii za takovou cenu netoužím," uzavírá.


Kofi Annan navtívi v nedeu Ukrajinu

Kyjev 1. júna (TASR) - Generálny tajomník OSN Kofi Annannavtívi v doch 2. a 4. júna Ukrajinu. Predmetom rokovania najvyieho predstavitea OSN na Ukrajine bude innos OSN vo svete a úas Ukrajiny v jej aktivitách, ako aj otázky reformovania OSN, realizácie Deklarácie tisícroia, podiel organizácie pri udriavaní mieru a bezpenosti, úloha Ukrajiny v urovnaní medzinárodných konfliktov, vrátane jej úasti na mierových operáciách pod zátitou OSN.SkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamouSkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamou Poda ministerstva zahraniných vecí Ukrajiny bude témou rokovaní aj monos posilnenia koordinanej úlohy OSN pri získaní medzinárodnej pomoci na zmiernenie a prekonanie následkov ernobyskej jadrovej havárie. Hlavný program generálneho tajomníka OSN v Kyjeve prebehne v pondelok, ke sa Annan stretne s prezidentom Leonidom Kumom, ministrom zahraniných vecí Anatolijom Zlenkom, zúastní sa na rozírenom zasadaní vládneho výboru pre otázky boja s AIDS a navtívi aj Múzeum ernobyu. (spolupracovník TASR Martin Benko) gon


Putyin szegényített urán bevetését helyezte kilátásba Ukrajnában

Vlagyimir Putyin orosz elnök kijelentette, szükség esetén Oroszország akár szegényített uránt tartalmazó fegyvereket is bevetne az Ukrajna elleni háborúban.
Ezt a The Wall Street Journalben keddenmegjelent hírreadta válaszul, amelyek szerint az Egyesült Államok hajlandó lenne ilyen fegyvereket szállítani Ukrajnának. (A legfrissebb hírek itt) A szegényített urán egy sűrű melléktermék, ami az urán dúsításakor marad vissza, és amit atomreaktorokban vagy nukleáris fegyverekben is felhasználnak. A lövedékek megtartanak bizonyos radioaktív tulajdonságokat, ám nem képesek olyan nukleáris reakciót létrehozni, mint egy atomfegyver. A visszavonuló orosz katonákra nyitnak tüzet a tisztjeik: megrázó videó tanúskodik a borzalmas tettről A téma azután vetődött fel újra, hogy az Egyesült Királyság márciusban közölte, szegényített uránt tartalmazó páncéltörő lőszereket szállít Ukrajnának, hogy segítsenek az orosz tankok megsemmisítésében. Akkor Putyin – tévesen – azt mondta, ezek a fegyverek nukleáris komponenssel rendelkeznek. (viaIndependent) orosz ukrán háború


Sarkozy schválil výstavbu nového jadrového reaktora

Francúzsky prezident Nicolas Sarkozy vo tvrtok potvrdil správy z tlae, e druhý najvyspelejí jadrový reaktor postavia v jadrovej elektrárni Penly na severe krajiny. Tá ... PARÍ. Francúzsky prezident Nicolas Sarkozy vo tvrtok potvrdil správy z tlae, e druhý najvyspelejí jadrový reaktor postavia v jadrovej elektrárni Penly na severe krajiny. Tá sa nachádza severovýchodne od mesta Dieppe. Reaktor typu EPR (Európsky tlakový reaktor) postaví francúzska spolonos Electricite de France (EDF). EPR je treou generáciou tlakovodných reaktorov.SkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamouSkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamou


Új Atlanti Chartáról állapodott meg Biden és Johnson

Kövesse az Indexet Facebookon is! A nyolc évtizede aláírt hasonló dokumentum mintájára új Atlanti Chartáról állapodott meg csütörtököna hét vezető ipari hatalom csoportjának (G7) pénteken kezdődő háromnapos, angliai csúcstalálkozója előtt egy nappalBoris Johnson brit miniszterelnök és Joe Biden, az Egyesült Államok elnöke. A nyolc pontból álló dokumentum – amelyhez a csütörtöki kétoldalú megbeszélésről húsz részletesen kifejtett pontból álló közös közleményt is csatolt a két fél – az első pontban leszögezi, hogy a két ország elkötelezte magát a demokrácia és a nyitott társadalmak védelme mellett. Az Atlantic Charter 2021 szerint London és Washington az átláthatóság, a jogállamiság, a civil társadalom és a független média védelmének szószólója lesz. Az eredeti Atlanti Charta, amelyet 1941-ben tett közzé közös deklaráció formájában Franklin Roosevelt akkori amerikai elnök és Winston Churchill brit miniszterelnök, a második világháború utáni világrendről alkotott amerikai és brit terveket vázolta fel, célként kitűzve sok minden más mellett a kereskedelmi korlátok lebontását, a gazdasági-társadalmi viszonyok javítását célzó globális együttműködést, az erőszakos területszerzés gyakorlatának megszüntetését – emlékeztet az MTI. Az új Atlanti Charta leszögezi, hogy a két ország megerősíti közös felelősségvállalását a kollektív biztonság és a nemzetközi stabilitás fenntartására, a modern kor jelentette fenyegetések teljes köre, köztük akiberfenyegetésekelleni védelemre. A dokumentum leszögezi, hogy mindaddig, amíg léteznek nukleáris fegyverek, a NATO nukleáris szövetség marad. „NATO-szövetségeseink és partnereink a saját nemzeti véderejük erősítésével párhuzamosan is mindig számíthatnak ránk" – fogalmaz az új Atlanti Charta. A dokumentumhoz csatolt közös közlemény megerősíti a társasági adóztatás globális kiterjedésű reformjánakszándékát, amelyről a G7-pénzügyminiszterek már e hónap elején Londonban tartott értekezletükön egyetértésre jutottak. A közlemény szerint a felek elkötelezik magukat annak az alapelvnek a támogatása mellett, amely 15 százalékos szinten határozná meg az egyes országok számára célként kitűzött társaságiadó-kulcs minimumát. A brit kormányfő és az amerikai elnök közös közleménye szerint igazságos megoldást kell találni az adóztatási jogok megosztására, annak az elvnek az alapján, hogy a legnagyobb éslegnyereségesebbmultinacionális vállalatok piacaiként szolgáló országok adóztatási jogot kapjanak az e cégek által 10 százalékos haszonkulcs felett megtermelt nyereség legalább 20 százalékára. Kövesse az Indexet Facebookon is!


Váne obvinenie Ruska, z Nemecka má dováa jadrový odpad: Bleskové vysvetlenie

Rusko vo tvrtok poprelo správy, e dováa z Nemecka rádioaktívny odpad. Ako vo tvrtok uviedla agentúra Interfax, s touto informáciou prila v stredu ochranárska organizácia Greenpeace. "Vyhlásenia Greenpeace o dovoze rádioaktívneho odpadu z Nemecka sú nepravdivé a mylné. Nejde o dovoz rádioaktívneho odpadu do Ruska,"uviedla ruská firma TENEX pôsobiaca v rámci tátnej spolonos Rosatom a patriaca k najväím vývozcom obohateného uránového produktu na svete. TENEX spresnil, e do Ruska bol z Nemecka dovezený "ochudobnený urán, ktorý sa v ruských zariadeniach pouíva na výrobu obohateného uránu". Firma vysvetlila, e ochudobnený urán zo zahraniia sado Ruska dopravuje "nie na uskladnenie", ale na prepracovanie na iný vyuitený produkt s následným vývozom spä do zahraniia. Materiál, ktorý zostane po procese obohatenia uránu, sa doasne skladuje na peciálnych miestach a preprava surovín sa uskutouje v súlade so vetkými medzinárodnými a ruskými bezpenostnými poiadavkami, ubezpeil TENEX. Ruská poboka Greenpeace v stredu upozornila, e západoeurópska spolonos Urenco v roku 2019 obnovila dodávky vedajích produktov obohacovania uránu (vznikajúcich pri výrobe paliva pre jadrové elektrárne) do Ruska, kam putujú zo závodu na obohacovanie uránu v nemeckom meste Gronau. Poda environmentalistov bude v rokoch 2019-22 do Ruska prepravených 12 000 ton tohto produktu. Greenpeace tie uviedol, e tieto vedajie produkty z obohacovania uránu sú nielen rádioaktívne, ale aj toxické.


Mutáns lepkék Fukusimában

Fukusima - Mutáns lepkékre bukkantak japán kutatók a tavalyi földrengés és szökőár következtében megrongálódott, és hónapokig erős sugárzást kibocsátó atomerőmű körzetében. Az újonnan felfedezett példányok lába hosszabb, mint elődeikéi, szárnyuk és szemük pedig deformálódott.
Blikk-információ


V jadrovej elektrárni v Mochovciach zomrel lovek

V jadrovej elektrárni v Mochovciach pri zváraní zasiahol dvoch muov plyn argón. Jeden mu zomrel, alí dvaja sú zranení. Ako informuje portálas.sk, privolaní záchranári sa snaili Petra H. (28) oivi, avak ich snaha bola márna. Na mieste boli aj alí mui Petrov otec Vladimír H. (56) zdediny vokrese Sobrance a Ivan B. (28) zobce vokrese Krupina. Jedného intoxikovaného preváajú do nemocnice potvrdil hovorca operaného strediska záchranárov Boris Chmel. Na mieste je polícia, ktorá zisuje podrobnosti udalosti, povedala nitrianska krajská policajná hovorkya Boena Bruchterová.


Íránského prezidenta po návratu z USA lidé v ulicích oslavovali i zavrhovali

Íránský prezident Hasan Rouhání se po návratu z USA dočkal uznání i opovržení. Po příletu do Teheránu ho vítaly davy příznivců. Menší skupiny odpůrců ale házely na prezidentskou limuzínu vejce a boty. Rouhání během americké cesty projevil ochotu vyřešit se Západem spory o íránský jaderný program. Smířlivou diplomatickou misi korunoval pátečním telefonátem s americkým protějškem Barackem Obamou.„Zdůraznil jsem, že jaderný program je absolutním právem Íránců, jejich cesta k rozvoji a taky projev naší hrdosti. Prezident Obama odpověděl, že uznává naše právo na jadernou energetiku,“ řekl Rouhání.Návrat letos zvoleného Rouháního do vlasti provázely emoce. Lidé se hádali o to, jestli bylo opatrné sblížení s Američany správným krokem.Podle studenta teheránské univerzity přečkal Írán dlouhé roky americké arogance. Proto by měl vytrvat v zásadovém postoji a nesklánět se před nepřítelem.Početnější skupiny ale vítaly Rouháního jako hrdinu. Zlepšení vztahů se Západem je pro ně příslibem i případného zrušení sankcí, které tvrdě dopadají na jejich životy.„Problémy mezi námi a Amerikou se nevyřeší přes noc. Měla by se ale využít každá příležitost k rozvoji dobrých vztahů,“ myslí si starší obyvatel íránské metropole.Telefonát mezi Obamou a Rouháním byl prvním rozhovorem mezi prezidenty znepřátelených zemí od roku 1979.


Pakistan: Jadrové zbrane sú stopercentne zabezpeené

Islamabad/Rávalpindí 26. januára (TASR) - Pakistan v uplynulých mesiacoch zintenzívnil ochranu svojho jadrového arzenálu. Monos, e by sa pakistanské ... Islamabad/Rávalpindí 26. januára (TASR) - Pakistan v uplynulých mesiacoch zintenzívnil ochranu svojho jadrového arzenálu. Monos, e by sa pakistanské atómové zbrane dostali do rúk islamským militantom alebo teroristom z al-Káidy je preto vylúená. Uviedol to dnes riadite Divízie strategického plánovania v Pakistane Chálid Ahmed Kidwai.SkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamouSkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamou "Neexistuje iadny uskutonitený plán, mierový i násilný, prostredníctvom ktorého by sa vlády v Pakistane zmocnili extrémisti z al-Káidy i Talibanu," uviedol Kidwai, ktorý je zodpovedný za strategické zbrane krajiny, na tlaovej konferencii vo vojenskom meste Rávalpindí nealeko Islamabadu. Poda Kidwaia sú podobné obavy zapríinené nedostatonou objektívnou informovanosou o pomeroch v Pakistane. Zárove vak pripustil, e islamskí militanti by si za ter svojich útokov naozaj mohli zvoli pakistanské jadrové zariadenia. Kidwai vak v tejto súvislosti vyhlásil, e dozor nad atómovými zariadeniami v krajine a získavanie relevantných informácií prostredníctvom tajných sluieb zabezpeuje pribline 10.000 prísluníkov pakistanských bezpenostných zloiek. "Pakistanské jadrové zbrane, tiepny materiál a prísluná infratruktúra sú stopercentne zabezpeené," ubezpeil Kidwai, poda ktorého je Pakistan "schopný prekazi akýkovek plán zvnútra i zvonku". Obavy o bezpenos jadrových zariadení v Pakistane sa zvýili po tom, ako vylo najavo, e zakladate jadrového programu v krajine Abdal Kadír Chán poskytol za finanné odmeny nukleárne technológie Líbyi, Iránu a KDR. Vláda následne sprísnila kontrolu a previerky pracovníkov na vetkých úrovniach nukleárneho programu. Obavy medzinárodného spoloenstva sa vak opätovne zintenzívnili po nedávnej vlne útokov islamských militantov a informáciách, e al-Káida nala útoisko v násilím zmietanej pohraninej oblasti medzi Pakistanom a Afganistanom. V tejto súvislosti vak Kidwai ubezpeil, e ochrana pakistanských jadrových zariadení a zbraní sa preto ete viac zintenzívnila. "Zvýili sme ostraitos," uviedol Kidwai. Ako minulý rok napísal denník The New York Times, na zabezpeenie pakistanských nukleárnych zbraní prispela aj vláda USA, ktorá v rámci tajného projektu údajne v Pakistane investovala 100 miliónov dolárov (pribline 2,28 miliardy Sk). Správu priniesli tlaové agentúry DPA, Reuters a Associated Press.


Trump telefonoval s Macronom o iránskom jadrovom programe

Pre alie poruenie dohody chce Irán prerobi reaktor, aby mohol vyrába plutónium. WASHINGTON. Americký prezidentDonald Trumpv pondelok telefonoval so svojím francúzskym náprotivkomEmmanuelom Macronom, s ktorým diskutoval o iránskom jadrovom programe. S odvolaním sa na Biely dom o tom informovala agentúra AFP. Obaja lídri "diskutovali o pokraujúcom úsilí zabezpei, aby Irán nezískal jadrovú zbra, a o snahe ukoni destabilizané správanie sa Iránu na Blízkom východe," uviedol vo vyhlásení Biely dom. Medzinárodná agentúra pre atómovú energiu (MAAE) v pondelok potvrdila, "e Irán obohacuje urán nad 3,67 percenta", pokia ide o podiel tiepneho izotopu - o je horná hranica stanovená medzinárodnou jadrovou dohodou. Iránske ministerstvo zahraniných vecí v pondelok oznámilo, e o 60 dní krajina tretíkrát úmyselne poruí medzinárodnú jadrovú dohodu, ak zostávajúci signatári nenájdu spôsoby, ako eli protiiránskym sankciám zo strany Spojených tátov. Teherán minulý týde uviedol, e prekroil tristo-kilogramový limit pre zásoby nízkoobohateného uránu, stanovený medzinárodnou jadrovou dohodou z roku 2015. V nedeu zaal s obohacovaním uránu nad limitovanú úrove 3,67 percenta, pokia ide o podiel tiepneho izotopu. Na výrobu atómovej bomby musí by urán obohatený na 90 percent. Tretie poruenie dohody má zaha rekonfigurovanie akovodného reaktora, aby bol opä schopný vyrába plutónium. Jadrová dohoda zaväzuje Teherán k výraznému obmedzeniu svojich jadrových kapacít výmenou za zruenie medzinárodných ekonomických sankcií. Irán uzavrel dohodu s piatimi stálymi lenmi Bezpenostnej rady OSN (Spojenými tátmi, Ruskom, ínou, Francúzskom, Britániou) a Nemeckom. Vinu za súasné napätie pripisuje Irán Spojeným tátom, ktoré pod vedením súasného prezidenta Donalda Trumpa od dohody vlani odstúpili a uvalili na Teherán sériu sankcií.


Ahmadíneád: Irán príde na jadrové rozhovory do Turecka

Irán absolvuje nasledujúce kolo jadrových rozhovorov v hlavnými vemocami v tureckom Istanbule. ISTANBUL. Oznámil to dnes iránsky prezident Mahmúd Ahmadíneád. "Dúfam, e táto dôleitá záleitos (jadrová) dospeje do konenej fázy v nasledujúcom kole rozhovorov v Istanbule," povedal Ahmadíneád na tlaovej konferencii v Istanbule, ktorú naivo vysielala iránska tátna televízia.SkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamouSkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamou Vo februári iránsky minister zahraniných vecí Alí Akbar Sálehí uskutonil v eneve rozhovory so svojou kolegyou z Európskej únie a vyjadril po nich nádej, e budú aj alie stretnutia, ale termín nebol stanovený. Posledné rozhovory Iránu o jeho jadrovom programe, ktoré viedol so iestimi svetovými vemocami, sa uskutonili v januári, ale skonili sa bez pokroku. iastone aj preto, e Irán odmietol uvaova o akomkovek obmedzení svojho sporného programu na obohacovanie uránu, za o by dostal rôzne obchodné a diplomatické výhody. Viacero rezolúcií Bezpenostnej rady OSN vyzvalo na pozastavenie programu, aby sa mohli uskutoni rozhovory o dohode, ktorá by rozptýlila podozrenia Západu, e Irán sa za pomoci obohacovania uránu tajne snaí vyrobi jadrové zbrane. Islamská republika odmieta tieto obvinenia a tvrdí, e potrebuje jadrovú energiu na výrobu väieho mnostva elektriny, lebo narastá populácia Iránu a chce vyváa viac svojej ropy aj zemného plynu. Zdroj: Reuters


Szczyt: USA i Chiny zapowiadają współpracę w zwalczaniu terroryzmu nuklearnego

USA i Chiny zapowiedziały w czwartek, że będą współpracować w zwalczaniu terroryzmu nuklearnego i przeciwdziałć zagrożeniu ze strony Korei Płn. Oba mocarstwa mają corocznie konsultować się w sprawach bezpieczeństwa nuklearnego i podpisać Paryskie Porozumienie Klimatyczne. Zapowiedzi te znalazły się we wspólnym oświadczeniu po spotkaniu prezydentów USA i Chin Baracka Obamy i Xi Jinpinga na marginesie waszyngtońskiego szczytu poświęconego bezpieczeństwu nuklearnemu. USA i Chiny zadeklarowały ponadto, że będą współpracować w obliczu zagrożenia bronią nuklearną Korei Północnej, zwalczać przemyt materiałów nuklearnych i zacieśnią współpracę w zabezpieczeniu źródeł tych materiałów. - Prezydent Xi i ja jesteśmy wspólnie zaangażowani na rzecz denuklearyzacji Półwyspu Koreańskiego. Zamierzymy przedyskutować, jak możemy zniechęcać do takich działań, jak próby z bronią nuklearną, które nasilają napięcie i stanowią pogwałcenie zobowiązań międzynarodowych - powiedział Obama dziennikarzom przed rozpoczęciem rozmów. Jak informuje Associated Press Obama oświadczył, że USA "witają silne i pokojowe Chiny". Według AP Obama i Xi zadeklarowali też podejmowanie działań mających zmniejszyć różnice zdań w dziedzinie bezpieczeństwa w sieci, praw człowieka i konfliktów na morzach. AP przypomina, że Chiny są skonfliktowane z sąsiadami z powodu wysuwanych roszczeń terytorialnych na Morzu Południowochińskim. Prezydent Xi Jinping oświadczył, że oba mocarstwa muszą współpracować w interesie pokoju wobec wzrastającego zagrożenia terrorystycznego na świecie. - Będziemy poszukiwać rozwiązań poprzez dialog i konsultacje - podkreślił. Xi zapowiedział też pogłębianie kontaktów handlowych między USA i Chinami, współpracę w zwalczaniu naruszeń prawa międzynarodowego oraz w walce ze zmianami klimatu. We wspólnym oświadczeniu znalazła się też zapowiedź podpisania przez USA i Chiny Paryskiego Porozumienia Klimatycznego. Prezydenci Obama i Xi Jinping zadeklarowali podjęcie "tak szybko jak to będzie możliwe" niezbędnych posunięć krajowych, aby podpisanie porozumienia było możliwe. Celem porozumienia, wynegocjowanego w Paryżu w końcu ub. r., jest przeciwdziałanie globalnemu ocieplaniu się klimatu. Aby weszło w życie musi być podpisane przez co najmniej 55 krajów emitujących ponad połowę zanieczyszczeń do atmosfery. Wcześniej Obama spotkał się z przywódcami Japonii i Korei Południowej, z którymi omawiał kwestie zacieśnienia współpracy wobec zagrożenia nuklearnego ze strony Korei Północnej. (kg)


USA počítaly s reálnou možností ruského jaderného útoku

USA se na konci roku 2022 reálně připravovaly na možnost jaderného útoku Ruska na Ukrajinu. Bylo to v době, kdy Ukrajina získávala od Rusů zpět město Cherson. O postoji USA informuje s odvoláním na dva vysoce postavené představitele americké prezidentské administrativy stanice CNN. Obavy z rizika jaderného útoku se podle těchto zdrojů nezakládaly pouze na hypotetických scénářích, ale vznikly na základě souboru několika událostí, analýz a poznatků rozvědek. „Museli jsme vytvořit plán, abychom byli v nejlepší možné pozici, kdyby se tato dříve nemyslitelná událost skutečně stala,“ řekl stanici jeden její zdroj. V závěru roku 2022 se totiž ruská armáda ocitla na Ukrajině v nezáviděníhodné situaci, připomnělaCNN.Ukrajinské síly postupovaly na Cherson na jihu země, jedno z největších měst, které se ruské armádě od začátku ofenzivy v únoru 2022 podařilo ovládnout. Celým ruským jednotkám hrozilo obklíčení. Ruská taktická raketa Iskander může nést jadernou hlavici. Americká administrativa se domnívala, že takováto velká ztráta by mohla být potenciálním spouštěčem pro použití jaderných zbraní, sdělily CNN její zdroje. K obavám přispívalo i to, že ruský prezident Vladimir Putin prohlašoval Cherson za součást ruského území, a mohl by tedy jeho ztrátu označit za hrozbu pro Rusko. K obavám z možného jaderného útoku na Ukrajinu přispělo tehdy i to, že Rusko několikrát obvinilo ukrajinské síly, že se připravují na použití takzvané špinavé bomby, která po výbuchu zamoří okolí radioaktivním materiálem pomocí exploze konvenční výbušniny. Podle zdrojů CNN toto falešné obvinění vyvolalo podezření Washingtonu, že Rusové si buď připravují „záminku, aby udělali sami něco šíleného, nebo chtějí zakrýt něco, co se sami chystají udělat“. Obavy Washingtonu pak vystupňovala především informace západních rozvědek, že ruští představitelé mezi sebou o jaderném útoku otevřeně diskutují. Tyto rozhovory se podle zdrojů CNN odehrávaly minimálně v „nižších patrech ruského systému“. USA se proto zaměřily na sledování přesunů ruských jaderných sil. V tichosti probíraly rostoucí riziko jaderného úderu na Ukrajině s hlavními spojenci a zároveň tlačily především na Čínu, Indii i další země, aby se snažily Rusko od takového útoku odvrátit. Právě zapojení Pekingu a Dillí mohlo podle jednoho ze zdrojů stanice nakonec „pozitivně ovlivnit způsob, jakým Rusové o jaderných zbraních uvažovali“, uzavírá CNN.


Az ENSZ BT elfogadta Irán elleni határozatát

Kövesse az Indexet Facebookon is! Egyhangúlag fogadta el szombaton az ENSZ Biztonsági Tanácsa az Irán elleni szankciók bevezetéséről rendelkező határozatát. A határozat megtiltja az ENSZ-tagállamoknak, hogy olyan anyagokkal és technológiákkal lássák el Teheránt, amelyek hozzájárulhatnak az iráni atom- és rakétaprogram fejlesztéséhez. A BT-határozat befagyasztja olyan kulcsfontosságú vállalatok és magánszemélyek vagyonát, amelyek, illetve akik részt vesznek az iráni nukleáris programban, és szerepelnek az ENSZ listáján. Kövesse az Indexet Facebookon is!


Vláda: Kam s jaderným odpadem

Vláda dnes bude řešit otázku, co dál s jaderným odpadem. Obě naše atomové elektrárny - Dukovany a Temelín - ho mají za celou dobu své životnosti vyprodukovat asi 3 tisíce tun. Částka určená na výplaty odškodnění by se měla zvýšit o dalších 210 milionů korun. Po vládě je požaduje Ministerstvo práce a sociálních věcí. Polovinu mají dostat lidé zavlečení po druhé světové válce do sovětských pracovních táborů, zbývající část účastníci národního odboje a političtí vězni. Polepšit by si mělo také ministerstvo školství - to ministry požádá o 800 milionů korun na projekt internet do škol.Poslední možnost žádat  finanční příspěvek mají zájemci o peníze z evropského programu Sapard. Pro tento rok poskytl Brusel na zemědělské projekty a projekty obnovy venkova celkem 685 miliónů korun.Vláda dnes bude řešit otázku, co dál s jaderným odpadem. Obě naše atomové elektrárny - Dukovany a Temelín - ho mají za celou dobu své životnosti vyprodukovat asi 3 tisíce tun. Jaderný odpad se dělí na nízko a středně aktivní a potom vysoce aktivní. Rozdíl je tedy v jeho nebezpečnosti. Co se týče prvních dvou, existují u nás podle šéfky Státního úřadu pro jadernou bezpečnost Dany Drábové dvě úložiště. Tam se odpad ukládá po jeho předchozím zpevnění, zkompaktnění a po minimalizaci objemu. Vysoce aktivní jaderný odpad se u nás podle Drábové zatím neukládá: "Ten se u nás zatím skladuje, ale na druhou stranu si musíme říct, že ono je ho poměrně málo. Musíme totiž rozlišovat mezi vysoce aktivním radioaktivním odpadem a vyhořelým jaderným palivem. Vyhořelé jaderné palivo - a to je těch 3000 tun - zatím není považováno za odpad, protože stále ještě existuj možnost, že bude surovinou pro další postupy."Vláda se znovu vrátí k návrhu zákona o volbách do Evropského parlamentu. Zákon, i když úspěšně projde přes sněmovnu a senát, ale začne platit až okamžikem našeho vstupu do Evropské unie. Podle mluvčího Ministerstva vnitra Samuela Truschky volit do této instituce budou na našem území jak čeští občané starší 18, tak cizinci z členských států Evropské unie. "Pasivní volební právo - to znamená právo být volen - návrh zákona přiznává občanům České republiky a občanům jiných členských států Evropské unie, kteří pobývají na území České republiky. Všichni musejí nejpozději ke druhému dni voleb dovršit 21 let věku a nesmějí být zbaveni způsobilosti k právnímu úkonu."


Újabb atomkatasztrófa közeleg?

Csernobil - A korábbi károkkal vetekedő újabb radioaktív szennyezés érheti Európát a csernobili atomerőmű lakhatatlanná vált, lezárt környezete felől. A keleti szél életveszélyes anyagokat sodorhat felénk, ugyanis a veszély még messze nem múlt el a napi.hu írása szerint.
Közeledik az ukrajnai Csernobilban felrobbant atomerőmű katasztrófájának harmincadik évfordulója, a létesítményben 1986. április 26-án történt a végzetes baleset. A robbanás nyomán a levegőbe került radioaktív szennyező anyagok annak idején közel 200 ezer négyzetkilométernyi területre (ez Magyarország területének több mint kétszerese) jutottak el Európában és Eurázsiában. A tragikus eset visszamaradt hatásai a mai napig érzékelhetők: németországi erdőkben radioaktív vaddisznók kóborolnak, Bulgáriában radioaktív gomba terem. A helyzet azonban az idő múlásával nem hogy javulna, hanem még rosszabbá is válhat - idézi a CNBC egy nemzetközi kutatócsoport figyelmeztetését. A szakemberek részben az összeomlott atomerőmű környékének erdőiről gyűjtött adatok alapján készítették el előrejelzéseket. A legsúlyosabb kár az erőmű környezetét érte 1986 áprilisában: a Balaton területének nyolcszorosa vált lakhatatlanná a brutális atomhamu miatt. Az ide hullott cézium-, stroncium- és plutóniumizotópok évtizedekig életveszélyesek maradnak. A katasztrófát követően leszivárogtak a talajba, ahonnan a növényekbe kerültek, ami súlyos problémát okozhat, ha a területen erdőtüzek keletkeznek. Erdőtüzek miatt újra ellepheti Európát a radioaktív csernobili veszedelem/ Fotó: Northfoto A térségre vonatkozó klímamodellek szerint a növekvő átlaghőmérséklet és a csökkenő csapadék miatt növekszik az erdőtüzek kockázata az ilyesmire amúgy is hajlamos Csernobil környéki erdőkben. A katasztrófa előtt a terület 50 százalékát borította erdő, ám amióta eltűntek az emberek 70 százalékra nőtt a fás és bozótos részek aránya. Eközben megszűnt a tűzoltóság, illetve a tüzek kialakulását megelőző bármilyen hatósági tevékenység. A kutatók ugyan nem tudják megmondani, hogy mennyi életveszélyes anyag juthat el Európába a jövőben várható erdőtüzek nyomán, ám arra figyelmeztetnek, hogy egész szántóföldek szennyeződhetnek be, ami jelentős gazdasági károkat is okozhat. Az emberekre leselkedő veszélyről annyit mondanak, hogy semmi jót nem ígér, ha sejtmutációt okozó anyagok kerülnek a környezetünkbe. Blikk-információ


KOMENTÁŘ: Co je to deeskalace – Jaroslav Šonka

V posledních dnech se stále znovu diskutuje o tom, jak se zabezpečit proti agresivní mocnosti, která oživuje nacionalistické a konfrontativní prvky mezinárodní politiky. Do této debaty vstoupil i Jean-Claude Juncker, který světu zamával možností vytvoření evropské armády. V následující diskusi se otevřela široká paleta názorů. Mezi poukazy na různé spolupracující skupiny evropských zemí, které své obranné propojení nacvičují, se objevily i poznámky o tom, že bez Američanů a jejich atomového arzenálu to nejde. A připomnělo se občas i to, že atomární odzbrojení přivedlo Ukrajinu vůči Rusku do nerovné pozice. Zjednodušující komentáře o vyzbrojení či nevyzbrojení Ukrajiny ovšem ignorují několik nepopiratelných faktů. Jak dlouho to trvá, než se dostanou moderní taktické a strategické zbraně do provozuschopného stavu? Necháme celou tuto dobu přípravy Ukrajině dodaných zbraní pana Putina dělat, co chce, a nové vyzbrojení propagandisticky využívat? Jaký možný důsledek by mělo použití jaderného arzenálu? Rusko by mohlo i vyhrát, ale vyhraje tak i „obilnici Evropy“? Co si s tím územím počne? Vždyť hrozba strategickými interkontinentálními atomovými střelami před desetiletími počítala s geografickým odstupem několika tisíc kilometrů. Taktické zbraně, tedy zbraně malého a středního doletu, byly přeci právě z toho důvodu, že poškodí i okolí útočníka samého, jednou z prvních položek, kterou smlouvy, tehdy ještě se Sovětským svazem, po dohodě odstranily. Dnes je z tehdejších hlavic, alespoň na americké straně, palivo atomových elektráren. A uměla by dnešní Ukrajina nukleární zbraně financovat a modernizovat? Krátká úvaha vede tedy k závěru, že ani atomový arzenál USA, ani vyzbrojení Ukrajiny v současné krizi nepomohou. Schopnost obrany se vyvíjí pomalu, je závislá na spolehlivosti vojenských a technologických struktur a na dlouhodobém vzdělávání personálu (podle podobné úvahy ovšem víme i to, že povstalci na východě Ukrajiny své sofistikované zbraně nemohou používat sami). Jak tedy bránit svobodný rozvoj Ukrajiny? Snad jen dlouhodobou deeskalací, což není proces, který by byl hledáním neotřesitelné pravdy, ale vyjednávání, které dává dohromady síť zájmů, byť nám jsou některé nepříjemné. Příklady existují. Prahu navštívil před nedávnem bývalý novozélandský ministr pro odzbrojení Matt Robson. Protože je to od nás daleko, řekly si některé atomární mocnosti, že si svoje bomby vyzkoušejí právě tam. Mururoa je známé jméno ostrova, který si vybrali Francouzi, aby testovali své bomby. My Středoevropané většinou nevíme, že se Austrálie, Nový Zéland a Oceánie dohodly na bezatomové zóně. Sice existují i v pacifické oblasti různá spojenectví se Spojenými státy, ale například užívat přístavy není pro americké námořnictvo možné, pokud jejich lodi či ponorky vezou nukleární zbraně. O to se snaží i některé další světové regiony – kooperace ano, ale bez určitých rizik. Matt Robson, který po své ministerské kariéře začal snahy o nukleární odzbrojení podporovat na mezinárodní scéně, pozornosti českých médií úspěšně unikl. Když jeho prohlídková túra vedla kolem Staroměstské radnice, požádal průvodkyni, aby jim ukázala i místo, kde je pamětní deska za Berthu von Suttnerovou, rozenou Kinskou, která se podle jeho vědomostí narodila někde tam. Profesionální průvodcovská firma nevěděla. Bertha Kinská, která zemřela téměř před sto jedna lety, měla pestré osudy. Především však pracovala pro Alfreda Nobela. Přesvědčila ho o tom, že má založit i Nobelovu cenu za mír, a tuto cenu v roce 1905 také obdržela. Zemřela krátce před první světovou válkou, před kterou varovala, zatímco vedoucí politici všech zemí (političky tehdy nebyly) ji považovali za naivní bábu, která jezdí po celém světě a mluví o něčem, co není možné: totiž o odzbrojení a míru. Vlastně bychom dnes asi řekli: o deeskalaci. Na rodačku jsme úspěšně zapomněli. Ale historie se opakuje právě po sto letech. Ne nadarmo nazval Christopher Clark svou knihu o začátku 1. světové války „Náměsíčníci“. Ani dnes se debata nevede osvíceným způsobem. Austrálie, Nový Zéland a Oceánie jsou společenstvím různých politických systémů, které ovšem byly schopny se dohodnout na deeskalaci jako principu, odstranit především atomový arzenál, a přesto si zachovat svou různost a moderní vojenský potenciál nutný k obraně. Mělo by to pro nás být příkladem, jak zmírňovat napětí i bez diskusí o tom, jaký politický systém či jakou pravdu kdo má. Odborník na evropskou politiku. V letech 1995 – 2011 na Evropské akademii Berlín, 2012 - 2013 ředitel Evropského institutu odkazu šoa. Od konce 80. let poradce v oblasti transformace posttotalitních zemí. Publikuje k tématům mezinárodních vztahů, transformačních procesů a kulturní identity. Více o autorovi Komentáře autora Schopnost obrany se zachovává, ale s poučením o nesmyslnosti některých zbrojních systémů. O těch se v debatě o Ukrajině dnes paradoxně opět diskutuje. Ovšem pan Putin přesvědčuje svět spíše propagandisticky, na mediální linii, což se vyzbrojením Ukrajiny také nedá řešit.


Jednání s Kimem je lepší než válečný konflikt, pochválil před setkáním Babiš Trumpa

Český premiér Andrej Babiš před cestou do Spojených států pochválil prezidenta Donalda Trumpa za jeho jednání se severokorejským vůdcem Kim Čong-unem o jaderném odzbrojení. V rozhovoru pro americkou agenturu AP poznamenal, že jednání s diktátorem je lepší řešení než válečný konflikt. Babiš bude s Trumpem hovořit v Bílém domě ve čtvrtek jako první český premiér po osmi letech. Spojené státy by podleBabišeměly využít svého vlivu a statusu stálého člena Rady bezpečnostiOSNk tomu, aby pomohly dojednat mír vSýrii. Kromě kritiky režimu prezidentaBašára Asadaje také nezbytné komunikovat s jeho představiteli a "zapojit všechny státy, které by do toho mohly mluvit", soudí premiér. Zahraniční politika Evropské unie není podle něj dostatečně vlivná, aby mohla Blízký východ ovlivnit. AP píše, že předmětem sporu mezi USA a evropskými zeměmi včetně České republiky je obchodní politika Washingtonu. Trump rozhořčil mnoho Evropanů zavedením cel na ocel a hliník, hrozí navíc cly na dovoz evropských automobilů, připomněla agentura. "Je nezbytné udělat všechno pro to, abychom se v tomto ohledu vyhnuli eskalaci," komentoval obchodní vztahy Babiš. "Je třeba o tom jednat. Doufejme, že rozhovory skončí řešením přijatelným pro obě strany, abychom se vyhnuli obchodní válce," dodal. Babiš a Trump by podle americké agentury měli najít shodu v otázce kybernetické bezpečnosti, protože české úřady stejně jako USA varovaly před používáním hardwaru a softwaru čínských firem Huawei a ZTE. "Bylo by dozajista špatné, kdyby kriticky důležitá státní infrastruktura byla závislá na technologiích, které mohou být napojeny na stát sledující politické cíle," řekl Babiš. Předseda české vlády odletěl v úterý doUSA, kde ve středu návštěvu zahájí jednáním v Americké obchodní komoře a zavítá na Marylandskou univerzitu. Dostal rovněž pozvání k návštěvě americké Ústřední zpravodajské služby (CIA). Hlavním bodem jeho cesty bude čtvrteční setkání v Bílém domě sTrumpem. Podle vyjádření Bílého domu budou jednat o posílení dvoustranných vztahů, o potřebě společně čelit globálním výzvám, včetně problémů kybernetické a energetické bezpečnosti, a o vzájemném obchodu. Není vyloučeno, že politici budou diskutovat i o možné dodávce 12 víceúčelových vrtulníků pro českou armádu.


Változott az orosz taktika, robbanások voltak a zaporizzsjai atomerőműben

Élő közvetítésünk az orosz-ukrán háború 565. napjáról. Előző tudósításunkatITT TALÁLJA. Magyarország területére 2023. szeptember 10-én az ukrán-magyar határszakaszon 6757 fő lépett be. A román-magyar határszakaszon belépők közül 6967 fő nyilatkozott úgy, hogy Ukrajnából érkezett. A beléptetettek közül a rendőrség 113 embernek állított ki ideiglenes tartózkodásra jogosító igazolást. "A Donyeck régióban található Csasziv Jar város közelében az orosz támadásban találat ért egy önkéntesek által használt járművet. A kanadai Anthony Ignat meghalt, ahogy minden bizonnyal a spanyol Emma Igual is. Részvétem a családjuknak" - mondta éjszakai videójában az ukrán elnök. Volodimir Zelenszkij beszámolt arról, hogy két másik önkéntest - Mawick Ruben német állampolgárt és Johan Mathias svéd állampolgárt - a dnyiprói kórházakba szállítottak, és megkapják a szükséges orvosi ellátást. Ukrajna közölte, hogy a légvédelmi rendszerek 25-öt leszedett a 32 iráni gyártmányú Shahed drónból, amelyeket Oroszország indított a Kijevre és a környező régióra. A Reuters szemtanúi legalább öt robbanást hallottak Kijevben, az ukrán médiafelvételek pedig azt mutatták, hogy autók sérültek meg. „A drónok csoportosan és különböző irányokból érkeztek a fővárosba" – mondta Szerhij Popko, Kijev város katonai közigazgatásának vezetője a Telegramon. Az amerikai hadsereg vezetője szerint Ukrajna nyári offenzívájának valószínűleg "ésszerű mennyiségű, valószínűleg körülbelül 30-45 napos harci idő van hátra". Mark Milley tábornok a BBC-nek nyilatkozva azt mondta: „Az offenzíva körülbelül 90 nappal ezelőtt kezdődött. Lassabban ment, mint azt a tervezők várták. De ez a különbség az elmélet és a valódi háború között. Ezek valódi emberek valódi járművekben, valódi aknamezőkön keresztül harcolnak, és valódi halál és pusztítás van körülöttük" - fogalmazott az amerikai tábornok. "A háború legelején azt mondtam, hogy ez hosszú, lassú, nehéz és sok áldozattal járó harc lesz, és pontosan erről van szó" - tette hozzá. Az Egységes Oroszország párt mind a négy új orosz régióban megnyerte a választásokat a helyi választási bizottságok adatai szerint. A legerősebben a zaporizzsjai régióban szerepeltek, ahol 83%-ot értek el, de a "leggyengébb" eredményt hozó Luhanszkban is a szavazatok 74,6%-át szerezték meg.Donyeckben és Luhanszkban a néptanácsok képviselőit választották meg, a Herszon régióban regionális dumát, a zaporizzsjai régióban törvényhozó gyűlést. A választási folyamat lezárulta után a helyi parlamentek választják meg az új régiók vezetőit - írja a RIA Novosztyi. Oroszország azt közölte, hogy meghiúsítottak egy dróntámadást, amelynek célpontja az egyik szavazóhelyiség lett volna Zaporizzsja tartományban néhány órával azelőtt, hogy ott megkezdődött volna a választás. Victoria Nuland, az Egyesült Államok külügyminiszter-helyettese szerint Washingtont „lenyűgözte" az ukrán ellentámadás. „Meg kell értenünk, mire van szüksége Ukrajnának az orosz védelem megtöréséhez, és ezt nem tehetjük meg, amíg Ukrajna nem száll szembe az orosz védelemmel. Ukrajna a demokrácia jobb oldalán áll, és szüksége van a támogatásunkra" - mondta Victoria Nuland. A Nemzetközi Atomenergia Ügynökség a nukleáris biztonságot fenyegető potenciális veszélyre figyelmeztetett az oroszok által megszállt Zaporizzsja atomerőmű melletti harcok megugrása után. Az ENSZ atomfelügyelete szerint az Európa legnagyobb atomerőművében lévő szakértői robbanásokról számoltak be az elmúlt héten. Kirillo Budanov, az ukrán katonai hírszerzés vezetője felszólalt vasárnap Kijevben a jaltai európai stratégiai fórumon, amelyen ukrán és nemzetközi döntéshozók gyűltek össze, hogy megvitassák a háború előrehaladását. Budanov így nyilatkozott az orosz taktikákról: „A kreativitás és a rugalmasság terén még mindig előnyünk van velük szemben, de alkalmazkodnak, próbálják megváltoztatni a taktikát, megváltoztatni az erőfelhasználás módját." Vjacseszlav Gladkov, Belgorod megye kormányzója hivatalos Telegram csatornáján közölte, hogy az orosz légvédelmi rendszerek két drónt semmisítettek meg a térség felett szeptember 11-én a hajnali órákban. Dróntörmelék zuhant egy útra a Jakovlevszkij negyedben, de személyi sérülés nem történt.Ukrajna jellemzően tartózkodik attól, hogy kommentálja az orosz területen történt támadásokat. A Wall Street Journal beszámolója szerint az ukrán hadsereg legfelső vezetése már idén télen amerikai gyártmányú F-16-os vadászrepülőgépeket kíván használni a harcban. A kijevi katonai vezetés szerint ez a menetrend jövőre jelentős előnyhöz juttathatja az ukrán csapatokat a hadszíntéren.Szeptemberben vagy októberben kezdődik az ukrán pilóták és a háttérszemélyzet kiképzése a repülőgép üzemeltetésére, amelyre az arizonai Morris Nemzeti Gárda légibázisán, Tucsonban kerül sor. Kijev úgy véli, több pilóta már februárra teljesítheti a kiképzést.A WSJ szerint az amerikai források pesszimistábbak az idővonallal kapcsolatban, ami azt sugallja, hogy a pilóták felkészítése legalább 2024 közepéig eltart.Eddig Dánia, Hollandia és Norvégia tett ígéretet arra, hogy több tucat saját F-16-ost bocsát rendelkezésre az ukrán légierő megerősítésére. Yoon Suk-yeol dél-koreai elnök vasárnap kijelentette, hogy Dél-Korea 2025-től további 2 milliárd dolláros segélyt nyújt Ukrajnának a korábban már 2024-re ígért 300 millió dolláron felül. Yoon ezt az indiai Delhiben tartott G20-csúcstalálkozón tette közzé. Ukrajna újonnan kinevezett védelmi minisztere, Rusztem Umerov felszólította Kijev partnereit, hogy növeljék a nehézfegyver-szállításokat az orosz erők elleni hosszú és nehéz ellentámadás közepette. „Hálásak vagyunk minden támogatásért... több nehézfegyverre van szükségünk" – mondta Umerov. A közeljövőben telefonbeszélgetésre kerülhet sor Recep Tayyip Erdogan és Vlagyimir Putyin török és orosz elnökök között, de konkrét időpont még nincs - közölte a török vezető adminisztrációjában dolgozó forrás a RIA Novosztyival.Putyin és Erdogan legutóbb szeptember 4-én találkozott Szocsiban. Ez volt az első személyes találkozásuk majdnem egy év szünet után. Az államfők a gabonaüzlet körül kialakult helyzetről és egyéb kérdésekről tárgyaltak. Vlagyimir Putyin a letartóztatástól való félelem nélkül részt vehet a G20-ak jövő évi Rio de Janeiró-i csúcstalálkozóján – mondta Luiz Inácio Lula da Silva brazil elnök, amikor átvette a fórum vezetését. Putyint háborús bűnökkel vádolja a Nemzetközi Büntetőbíróság (ICC), és nemzetközi elfogatóparancsot adtak ki ellene. Lula – aki próbálja magát Moszkva és Kijev béketeremtőjének pozícionálni – azt mondta: „Amit elmondhatok, az az, hogy ha én leszek Brazília elnöke, és ha Brazíliába érkezik, akkor nincs ok arra, hogy letartóztassák." Brazília az ICC tagja, így elvben köteles teljesíteni a szervezet elfogatóparancsát. A román külügyminisztérium felhívta Oroszország bukaresti missziójának vezetőjét, hogy panaszt tegyen egy újabb orosz drón újabb töredékeinek felfedezése miatt, amelyeket feltehetően az Ukrajna elleni támadáshoz használtak. A román kormány minisztere, Iulian Fota kijelentette, hogy elégedetlen Románia légterének nyilvánvaló megsértése miatt. A héten ez a második ilyen jellegű felfedezés Románia területén. Hanna Maliar ukrán védelmi miniszter-helyettes jelentette be , hogy Ukrajna és Svédország 1000 db CV-90-es harcjármű közös gyártását tervezi. Az ütemtervről vagy a gyártási tervekről nem közölt részleteket."A CV-90 a világ legjobb harcjárműve. Svédországban tervezték és gyártották, mindent tartalmaz, amivel egy modern harcjárműnek rendelkeznie kell" - folytatta Maliar, hozzátéve, hogy a jármű megvédi a legénységét a golyóktól, repeszektől, felrobbant aknáktól, tüzérségi tűztől és dróntámadásoktól.Elmondása szerint az első járművek 2023 nyarán érkeztek meg, és már a frontvonalon vannak a Donyeck megyei Liman közelében.Januárban a svéd kormány bejelentette, hogy akár 50 darab CV-90-es harcjárművet, valamint néhány Archer mobil tarackot is biztosít Ukrajnának – írja a Forbes. Körülbelül egymilliárd dollárt fizetett az amerikai védelmi minisztérium egy fegyverkereskedőnek, akit egykor külföldi tisztviselők állítólagos megvesztegetésével vádoltak, és 200 millió dolláros mellékvállalkozást épített fel, amely közvetlenül Ukrajnának értékesített lőszert – derült ki a New York Times által közzétett vizsgálatból.A floridai székhelyű katonai vállalkozó, Marc Morales, a Global Ordnance vállalat vezetője, amely mintegy 1 milliárd dolláros szerződést kapott a Pentagontól.„Hírhedten homályos, klubközi fegyverkereskedelemben működnek, amely iparág még átláthatatlanabbá vált, ahogy Ukrajna visszavetette a korrupcióellenes szabályokat, évek óta" – áll a jelentésben.Az Egyesült Államok összesen több mint 40 milliárd dollár katonai segítséget nyújtott Ukrajnának, beleértve a HIMARS rakétákat és a Patriot légvédelmi rendszereket. Hanna Maliar védelmi miniszterhelyettes elmondta, hogy az elmúlt héten két négyzetkilométernyi területet foglalt vissza Ukrajna Bahmut város közelében, és némi előnyre tettek szert Opytne faluban, amely Avdiivka városától délre található. Az állítások alapján ezzel együtt Ukrajna összesen 50 négyzetkilométert foglalt vissza az ellentámadás júniusi kezdete óta. A keleti donyecki régióban található Novomaiorske faluban szintén előnyre tett szert Ukrajna. Maliar szerint Andriivka és Klishchiivka falvakban elért eredmények kulcsfontosságúak a város feletti ellenőrzés biztosítása érdekében. Továbbá az ukrán fegyveres erők folytatják az Azovi-tenger déli részén az előrenyomulást. Maliar elmondása szerint az elmúlt hét napban másfél négyzetkilométert foglaltak el ott. Krivij Rih, Zelenszkij elnök szülővárosa többször is célponttá vált, legutóbb pénteken, miután egy rakéta becsapódott egy rendőrségi épületbe, és megölt egy rendőrt. azt mondta , hogy „szorongó éjszaka és reggel" volt a lakosok számára. "Az ellenség rakétákkal és Shahed-136/131 UAV-okkal (iráni gyártmányú drónokkal) támadta meg Ukrajnát, beleértve Krivij Rihet - mondta Olekszandr Vilkul, a város katonai közigazgatásának vezetője a Telegramon. Vilkul szerint nem jelentettek halálos áldozatokat, és nem említettek sérülteket sem – azonban a támadásban tűz keletkezett, és legalább négy ház megsérült. Az ukrán erők folytatták a támadó hadműveleteket Zaporizzsja megye nyugati részén, és szeptember 10-én előrenyomultak – áll a Háborúkutató Intézet legfrissebb értékelésében. Oroszország jobban tenné, ha felfüggesztené a diplomáciai kapcsolatokat az Európai Unióval - írta Dmitrij Medvegyev, az orosz biztonsági tanács elnökhelyettese hétfőn a Telegram-csatornáján. "A legjobb lenne egyszerűen csak ideiglenesen felfüggeszteni a diplomáciai kapcsolatokat az EU-val. És visszavonni a diplomáciai személyzetet hazánkba. Akkor a hiú brüsszeli hülyék kollektívan és vastagon teleraknák a nadrágjukat (és persze a szoknyájukat)" - írta Medvegyev. Rámutatott, hogy a nagykövetségeket bizonyos konkrét események előtt szokták evakuálni, egy ilyen moszkvai döntés pedig elgondolkodtatná az európai politikusokat. A volt elnök és kormányfő szerint Oroszországnak így kellene reagálnia arra, hogy az EU vezetői "azt mondták minden orosznak: ti számunkra másodrangú emberek vagytok". Szeptember 10-én éjjel az ukrán hadsereg több kísérletet tett a Krím félsziget megtámadására. Az orosz légvédelmi rendszerek nyolc ukrán drónt lőttek le. Az ukrán fegyveres erők ellentámadása nehéz, de az elért előrehaladás lenyűgöző, figyelembe véve annak körülményeit - jelentette ki Victoria Nuland megbízott amerikai külügyminiszter-helyettes a Jaltai Európai Stratégia (YES) nemzetközi fórumon az Ukrinform ukrán hírügynökség hétfői jelentése szerint. Nuland különösen az ukrán erők déli frontszakaszon kivívott eredményeiet tartotta figyelemreméltónak, annak ellenére, hogy az előrehaladás "kilométerről kilométerre halad". Ennek okát a poltikus abban látja, hogy az orosz erők néhány hónap alatt az elmúlt száz év legnagyobb védelmi rendszerét építették ki az általuk megszállt területek peremén. Kirilo Budanov közölte, hogy az ukrán fegyveres erők télen is folytatják az ellentámadást és hangsúlyozta, hogy a "hideg, nyirkos és sáros körülmények között nehezebb lesz harcolni". Az ukrán titkosszolgálat vezetője szerint Kijev több irányba is folytatja majd támadásokat. Egyúttal azt is elismerte, hogy az ellentámadás előrehaladása lassabb volt, mint várta, és nehéznek minősítette a jelenlegi helyzetet. Németország további 20 millió euró (7,7 milliárd forint) humanitárius támogatást nyújt Ukrajnának - jelentette be hétfőn Annalena Baerbock német külügyminiszter Kijevben tett látogatásán. A mostani segéllyel Németország az idén eddig összesen 380 millió euró (146 milliárd forint) támogatást nyújtott a kijevi vezetésnek - mondta a német diplomácia vezetője. Baerbock egyben arra figyelmeztetett, hogy Oroszország újfent támadni fogja Ukrajna energetikai létesítményeit ősszel és télen. "Oroszország álnok terve, hogy ezen a télen ismét kiéheztesse, és hagyja halálra fagyni az ukrán népet" - mondta. „Hírszerzési adataink az ukrán harci tevékenység erősödését jelzik Avdiivka közelében. Mostanra nagy mennyiségű NATO-felszerelést, nehézfegyvert és csapatokat helyeztek át a térségbe. Az ellenség Donyeck irányába készül támadásokra." - nyilatkozta a Tassnak Yan Gagin orosz tábornok. Gagin szerint megnőtt a harcok intenzitása ebben a régióban. A brazil igazságszolgáltatástól függ, hogy őrizetbe veszik-e Vlagyimir Putyin orosz elnököt, ha az esetleg rész vesz a G20 országcsoport 2024. évi Rio de Janeiró-i csúcstalálkozóján - jelentette ki hétfőn Luis Inácio Lula da Silva brazil elnök, visszatáncolva a hétvégén tett, ezzel ellentétes kijelentésétől. Putyin ellen elfogatóparancsot adott ki a Nemzetközi Büntetőbíróság (ICC), amely háborús bűnökkel vádolja az orosz elnököt ukrán gyermekek deportálása miatt. A Kreml "semmisnek" minősítette az elnök ellen felhozott hágai vádakat. India ugyan nem alárója a bíróság létrehozásáról rendelkező Római Statútumnak, sem részese a bíróságnak, Vlagyimir Putyin mégsem vett részt a G20 állam- és kormányfőinek szombaton és vasárnap tartott újdelhi csúcstalálkozóján. Oroszországot Szergej Lavrov külügyminiszter képviselte. Ukrajnának helye van az Európai Unióban - jelentette ki hétfőn Annalena Baerbock német külügyminiszter, amikor váratlanul megérkezett Kijevbe. A politikus hangoztatta: Ukrajna "számíthat ránk és arra, hogy az EU bővítését az orosz háború szükséges geopolitikai következményeként értelmezzük". Hozzátette, hogy Ukrajna már tagjelölt. "Most pedig arra készülünk, hogy döntést hozzunk az uniós csatlakozási tárgyalások megkezdéséről". Friss tudósításunkatITT TALÁLJA.


Írán je náboženská diktatura, jeho spolupráce s Ruskem je nebezpečná, říká mluvčí íránské opozice

Proti vydírání a braní rukojmí a na podporu povstání íránského lidu – to je motto schůzky zástupců íránských emigrantů s bývalými světovými politiky. Opoziční činitelé z íránské diaspory se sejdou v Berlíně několik dnů po schůzce prezidenta Putina s nejvyšším íránským vůdcem Alim Chameneím. „Íránský režim nereprezentuje všechny obyvatele země,“ říká v rozhovoru pro Český rozhlas mluvčí íránské opoziční komunity v Rakousku Ehsan Ayatollahi.Co je cílem berlínského setkání představitelů íránské opozice s bývalými i současnými světovými politiky? Co má být poselstvím této konference?Hlavní vzkaz, který z ní vzejde, je, že íránský režim, tedy teokracie, která v Íránu vládne, nereprezentuje všechny obyvatele země. Že je to náboženská diktatura. Chceme světu ukázat, že existuje demokratická alternativa k tomuto režimu, která má podporu mezi Íránci a také diplomatickou podporu některých politiků.Hrozí něco Evropě a zbytku světa od Íránu?Íránský režim se vždy snažil vyvážet svou fanatickou ideologii dál do světa. Exportovat náboženský fundamentalismus na Blízký východ, kde jsou teroristické skupiny podporované íránským režimem.Na evropské půdě se režim soustředil na íránské disidenty, měl také teroristické plány na území Evropy. Íránský režim se také stále nevzdal svých jaderných ambicí, chtějí získat schopnost sestrojit atomovou zbraň, což znamená nebezpečí pro celý svět. Nejen pro Blízký východ, ale i pro Evropu a zbytek světa.Nedávno se setkali lídři Íránu a Ruska. Jsou si tyto dvě totalitní země v něčem podobné? Proč k sobě tak tíhnou?Jsou tu určité styčné body mezi íránským a ruským režimem. Jedním z důvodů, proč se režim v Teheránu drží u moci, je podpora Ruska. Doufáme, že si západní svět uvědomí, že taková koalice není dobrá, že je nebezpečná.Musíme si uvědomit, že Putinův režim není demokracií, ačkoli se tam konají volby. Vidíme, že Putin zůstává u moci mnoho let. Íránská opozice se staví proti ruské agresi vůči Ukrajině.Myslím, že existují společné cíle íránské opozice a lidí v Rusku, kteří jsou proti invazi na Ukrajinu. Je to patrné i z toho, že ukrajinští zástupci navštívili nedávné konference íránských opozičních sil.Co očekáváte, že Západ ve vztahu k Íránu udělá? Jaký postoj mají podle vás západní země zaujmout?Nejdůležitější je, aby západní svět, Evropská unie a Spojené státy nijak neuznávaly íránský režim. Aby s ním neudržovaly žádné hospodářské vztahy. Přerušily s ním veškeré diplomatické a ekonomické vazby.Měly by podporovat íránský lid a hnutí odporu. Nejde o finanční podporu, ale spíš tu morální. Jde o to uznat právo Íránců na demokratickou a svobodnou zemi.Myslíte tedy, že by se měl Írán mezinárodně izolovat?Ano, izolovat současný režim. Víte, Írán je země se starými a velmi bohatými tradicemi. Dnešní režim ale tyto hodnoty nereprezentuje. Doufáme, že budoucí demokratický Írán bude mít lepší, demokratické vztahy se zbytkem světa, se Západem a bude sdílet demokratické hodnoty, které uznává i západní svět.Je propojení Ruska s Íránem teď nějak intenzivnější, nebo trvá už delší dobu?Už před ruským vpádem na Ukrajinu jsme byli svědky toho, že se Rusko v Radě bezpečnosti OSN vyslovovalo proti uvalení sankcí na íránský režim. Používalo svého práva veta. To samozřejmě nebylo pro naše hnutí odporu vůbec dobré.Myslíme si, že toto spojení Moskvy a Teheránu je pro Západ ještě horší konstelace. Západ by se tedy takové alianci měl postavit a nejlepší cesta k tomu podle mne je, podporovat íránskou opozici.


Ilyen a világ legbizarrabb vidámparkja

Van néhány furcsa és csodálatos vidámpark szerte a világon, de van egy Németországban, amely azzal büszkélkedhet, hogy egy semmihez sem hasonlítható helyszínen épült. A park egy atomerőműből lett kialakítva, ahova azóta is több ezer család jár évente, akár hosszú hétvégékre is. Wunderland Kalkarban több, mint 40 féle hintára ülhetnek fel a tátogatók. A családiparkbankörhinta, óriáskerék, hatalmashullámvasutakés még néhány óriási mászófal is van. És hat szálloda és egy étterem is, azoknak akik egy hosszú hétvégét töltenek a parkban. Mindezt egy atomerőmű közepén. Kifejezetten érdekes látványt nyújt a hűtőtorony, ami az atomerőmű közepén tornyosul. A tornyot úgy festették le, mintha egy rajzfilmet ábrázolna. Ez azonban nem egy sötét turisztikai hely, mivel az atomerőmű valójában soha nem működött a helyi tiltakozások miatt, így a helyszín teljesen biztonságos a családok számára. Nem csak a bizarr helyszín teszi Wunderland Kalkart különlegessé. Avidámparkoktöbbségével ellentétben az ételek és italok egy részét a belépő tartalmazza, például hasábburgonyát, fagylaltot és üdítőitalokat is. A park nagyon klassz és érdekes, összes többi parkhoz képest. A legérdekesebb dolog az, hogy atomerőmű volt, és még egy múzeum is van az autómerőmű eredeti állapotáról. A ingyenes ételek valóban jók, így a park nagyszerű - írja egy elégedett látogató. Forrás:DailyStar


Trump nechce rokova so Severnou Kóreou: Odrádza aj svojho éfa diplomacie

Americký prezident Donald Trump uviedol, e odhovára svojho ministra zahraniných vecí od pokusov rokova so Severnou Kóreou o jej jadrovom programe. "Povedal som Rexovi Tillersovovi, námu úasnému ministrovi zahraniných vecí, e márni as snahami o rokovania s raketovým muíkom," napísal Trump na Twitteri, priom pouil svoju obúbenú prezývku pre severokórejského vodcu Kim ong-una. "etri si energiu Rex. Urobíme to, o je potrebné urobi," pokraoval alej éf Bieleho domu, ktorého citovala agentúra Jonhap. Tillerson v sobotu vôbec po prvý raz priznal, e Spojené táty sú v priamom kontakte so Severnou Kóreou. Sondujú pritom, i by bol Pchjongjang ochotný rokova o svojom jadrovom a raketovom programe. Poda Tillersona má Washington spojenie s KDR prostredníctvom niekokých priamych komunikaných kanálov. éf americkej diplomacie to uviedol poas návtevy íny, kde rokoval aj o severokórejskej jadrovej hrozbe. Americké ministerstvo zahraniných vecí vak v sobotu doplnilo Tillersonove slová vyhlásením, epredstavitelia Severnej Kórey zatia neprejavili iadnu ochotu rokova o zastavení skúok jadrových zbraní a ukonení jadrového programu KDR, uviedla agentúra DPA.


Severná Kórea je ochotná zastavi jadrové skúky

Minister zahraniných vecí KDR obhajoval právo svojej krajiny na vlastný odstraovací prostriedok v podobe atómovej zbrane. NEW YORK. Severná Kórea je pripravená ukoni skúky jadrových zbraní v prípade pozastavenia kadoroných americko-juhokórejských vojenských cviení. V rozhovore pre agentúru AP to uviedol minister zahraniných vecí KDR Li Su-jong.SkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamouSkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamou "Zastavte jadrové manévre na Kórejskom polostrove a potom aj my upustíme od naich nukleárnych testov," vyhlásil Li Su-jong vo svojom vôbec prvom interview pre akékovek západné médium. Minister zárove obhajoval právo svojej krajiny na vlastný odstraovací prostriedok v podobe atómovej zbrane, priom argumentoval poda neho nepriateskou politikou zo strany Spojených tátov. V prípade, e Washington neustúpi od doterajej cesty konfrontácie s Pchjongjangom, môe to ma "vemi katastrofálne dôsledky" pre obe strany, ale aj pre celý svet, varoval Li Su-jong. V prípade, e dôjde k pozastaveniu kadoroných spoloných cviení armád Junej Kórey a USA, napríklad na niekoko rokov, môe to naopak otvori nové monosti na zmiernenie napätia, domnieva sa éf severokórejskej diplomacie. Minister poskytol rozhovor prostredníctvom tlmoníka v priestoroch diplomatickej misie KDR pri OSN v New Yorku. Agentúra AP interview zverejnila v sobotu.


Zaala sa plánovaná odstávka druhého bloku jadrovej elektrárne Mochovce

Mochovce 8. októbra (TASR) V jadrovej elektrárni Mochovce (EMO) sa zaala plánovaná odstávka druhého jadrového bloku. A do 14. novembra je na om naplánovaná ... Mochovce 8. októbra (TASR) V jadrovej elektrárni Mochovce (EMO) sa zaala plánovaná odstávka druhého jadrového bloku. A do 14. novembra je na om naplánovaná generálna oprava (GO). "Postupne zniujeme výkon z 90 percent a na nulu, priom v nedeu by mal by reaktor celkom vychladnutý," povedal pre TASR zmenový ininier Duan Dekan. "Samotná oprava sa zane v pondelok 10. októbra," dodal.SkryVypnú reklamuSkryVypnú reklamuSkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamouSkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamou Poda hovorcu EMO Róberta Holého je cieom zamestnancov elektrárne ete viac zredukova poet dní potrebných na vykonanie vetkých prác a opravu ukoni u 11. novembra. Skrátenie termínu chcú dosiahnu zvýeným dôrazom na priebeh aiskových inností. Týka sa to celého procesu, od odstavovania bloku, samotného výkonu prác, výmeny paliva, výkonu skúok, a po nábeh bloku po GO. V prípade atómovej elektrárne býva GO energoblokov raz za rok. Harmonogram opravy schválilo vedenie Slovenských elektrární 13. septembra. EMO vyrobila od zaiatku prevádzky v roku 1998 u viac ako 37,3 milióna MWh elektrickej energie. Iba za devä mesiacov tohto roku vyrobili dva bloky elektrárne 4,723 milióna MWh energie. Bolo to o 14 percent viac ako v rovnakom období vlani.


Od ernobyskej katastrofy uplynulo 20 rokov

Havária v ernobyskej jadrovej elektrárni na Ukrajine, ku ktorej dolo pred 20 rokmi, sa veobecne povauje za najvánejiu ekologickú katastrofu v histórii udskej civilizácie. Atómovú elektráre v ernobyle uviedli do prevádzky 27. septembra 1977 ako vôbec prvú svojho druhu na Ukrajine. Postavili ju 130 km severne od Kyjeva. Krátko po polnoci z 25. na 26. apríla 1986 dolo na tvrtom energobloku k explózii, v dôsledku ktorej bola poruená aktívna zóna reaktora.SkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamouSkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamou V prvých doch po havárii sa horiaci rádioaktívny mrak dvíhal a do výky jedného kilometra, neskôr do výky niekoko sto metrov. Pri havárii na tvrtom energetickom bloku jadrového reaktora sa uvonilo iarenie asi 50 mil. Curie, o sa rovná 30-40 násobku rádioaktivity bomby zvrhnutej na Hiroimu v roku 1945. Únik rádioaktívnych prvkov sa definitívne zastavil a v novembri 1986, ke sa pokodený reaktor podarilo úplne "prikry". Pätnásteho decembra roku 2000 Ukrajina definitívne ukonila prevádzku rizikovej jadrovej elektrárne ernoby. Pokyn na jej odstavenie vydal prostredníctvom televízneho spojenia z Kyjeva osobne prezident Leonid Kuma. V dôsledku havárie na ernobyskej JE bolo na území bývalého Sovietskeho zväzu rádioaktívne zamorených a 150 000 kilometrov tvorcových. V postihnutých oblastiach Ukrajiny, Bieloruska a Ruska ilo v momente katastrofy 6,95 milióna obyvateov. Na Ukrajine zasiahol rádioaktívny oblak 12 z 25 oblastí. V Bielorusku bol radiáciou postihnutý kadý piaty obyvate. V Rusku za postihnuté vyhlásili najskôr len tyri oblasti, no neskôr ich poet vzrástol a na 19. Poda údajov ukrajinského ministerstva zdravotníctva úrady od ernobyskej katastrofy zaregistrovali vye 4300 úmrtí následkom rádioaktívneho oiarenia. Autor: Moskva/Kyjev (TASR) Najdôleitejie správy z východu Slovenska ítajte naKorzar.sme.sk.


Berlin, Róma, Teherán legfontosabb állása a tét

Németországban Angela Merkelnek kell megküzdenie koalíciós partnere lemorzsolódásával, féléves különbséggel választások lesznek Izraelben és Iránban, míg Olaszországban Silvio Berlusconi tervezi visszatérését. 2013-ban sem maradunk fontos választások nélkül. Kövesse az Indexet Facebookon is! A világ leghatalmasabb vezetőinek megválasztásán már túl vagyunk: Barack Obamát újraválasztásához az Egyesült Államokban. Oroszországban Vlagyimir Putyin a miniszterelnöki székből visszaült az elnökibe, Kínában a pártkongresszus delegáltjai szavaztak az új vezetésről, Nicolas Sarkozy pedig egyciklusos elnök maradt. 2013-ban sem maradunk azonban sorsdöntő, az Európai Unió és az eurozóna jövőjét is befolyásoló, ezen keresztül pedig akár a világpiacokat is megrázó választások nélkül, és a Közel-Keleten is fontos változások jönnek a következő hetekben, hónapokban. Németország az idei nagyágyú Bár Angela Merkel népszerűsége töretlen, és a német gazdaság jól teljesít, a kancellár pedig az egész EU vezető személyisége, nehéz helyzetben lehet a 2013-as szövetségi választásokon. Az elmúlt két évben tartott tartományi választások többször is pofonokat hoztak Merkel kormánykoalíciójának, egyben a zöldek erősödését és a liberálisok gyengülését vetítik előre. A tét nagy, hiszen a szeptemberi német szövetségi választások kimenetele az Európai Unió jövőjére is meghatározóak lesznek. Egy december 26-i felmérés szerint Merkel kereszténydemokratái 41 százalékon állnak, a szociáldemokraták pedig csak 27 százalékon. Merkel koalíciós partnere, a liberális FDP azonban nagyon meggyengült. A párt 2009-ben még egész története legjobb eredményét érte el a 14 százalékos támogatással, 2010 ősze óta viszont már alig tudja átlépni a bejutáshoz szükséges 5 százalékot. A liberálisok mélyrepülése mögött az áll, hogy nem tudták érvényesíteni Merkel mellett a választásokon beígért adócsökkentést, és jelentős viták voltak koalíciós partnerükkel az atomenergia jövőjéről, az egészségbiztosítási reformról, vagy éppen Törökország EU-csatlakozásáról.A szociáldemokraták (SPD) Peer Steinbrück volt észak-rajna-vesztfáliai tartományi kormányfőt, a német kormány 2005-2009 közötti pénzügyminiszterét indítják kancellárjelöltként, akit Merkel eddigi kihívói közül a leginkább veszélyes vetélytársként emlegetnek. Az SPD a most 13 százalékon álló Zöldekkel akár meg is szoríthatná a kancellárt 2013-ban. Bár Merkel nemrég még agyrémnek nevezett egy CDU-Zöldek koalíciót, akár szüksége is lehet majd a hagyományosan inkább a baloldalhoz kötődő pártra, amely ha kormányzásról volt szó, az elmúlt évtizedekben azért a konzervatívok hívásának is engedett. Nem véletlen, hogy a szociáldemokraták nemrégiben felszólították a Zöldeket, hogy egyértelműen nyilvánítsák ki, kivel kormányoznának, a választók ugyanis szerintük nem szeretik a kettős játékot. Az EU-s válságkezelésben meghatározó Németország akár balos, akár jobbos győzelem születik, tartani fogja a fokozottabb integráció és föderációs tervek erőltetését. A szociáldemokraták azonban engedékenyebbek lehetnek a megszorításokra kényszerített déliekkel, és kevésbé utasítják el az európai adósságok szétterítését is. Gázai konfliktus után választás Benjámin Netanjahu izraeli miniszterelnök október elején jelentette be, hogy előrehozott parlamenti választásokat tartanak, amelyet január 22-re írtak ki. Netanjahu azzal indokolta döntését, hogy új mandátumot akar kérni a néptől, de mindenképpen előre kellett hozni a választást, miután a pártok nem tudtak megállapodni a Knesszetben az új költségvetésről. A felmérések szerint Benjámin Netanjahu jobboldali Likud pártja a koalíciós partner Jiszráel Bétenuval közös listán megerősítheti helyét az Arab Tavasz eseményei óta tartott első választáson, ezzel párhuzamosan pedig apad a baloldali pártok támogatottsága. Sok elemző úgy véli, hogy a Gázai övezet nyolcnapos bombázása is egyértelműen a választási kampány része volt, és kedvezhetett Netanjahuéknak. A decemberi hadműveletek alatt készített felmérések azt mutatták, hogy a Gázai övezet bombázásával az izraeliek többsége egyetértett, ugyanakkor egy szárazföldi inváziót már kevesebben támogattak volna. A gázai konfliktus végén kötött tűzszünet után egy héttel az ENSZ Közgyűlésében a palesztinokat megfigyelő állami státusra emelték, amire válaszul Izrael újabb háromezer telep építését jelentette be Kelet-Jeruzsálemben és Ciszjordániában. Ezt Izrael európai szövetségesei és az Egyesült Államok is bírálta. A Ciszjordániát irányító Palesztin Hatóságot vezető Mahmúd Abbász palesztin elnök pedig arról beszélt a Háárec izraeli lapnak adott interjúban, hogy ha a választások után sem lesz előrelépés a telepépítések és a béketárgyalások megújításának ügyében, akkor telefonon felhívja Netanjahut, és átadja az irányítást az izraeli kormánynak. A palesztin kérdés mellett az iráni atomprogram ügyében képviselt álláspont miatt is fontos lesz a választás eredménye. Az izraeli vezetés már többször is azzal fenyegetett, hogy megelőző légicsapást mérhet a vitatott iráni atomprogram lassításához. Netanjahu az ENSZ Közgyűlésében szeptember végén kijelentette, hogy Iránnak 2013 közepére elég alapanyaga lehet egy atombomba elkészítéséhez, ennek megakadályozásához pedig világos üzenetre van szükség. Ahmadinezsád utódja viszi tovább az atomprogramot Iránban éppen 2013 közepén, június 14-én tartanak elnökválasztást, amelyen a kétciklusos korlát miatt Mahmúd Ahmadinezsád már nem indulhat. Az ország az iráni atomprogram miatt egyre súlyosabb szankciókkal néz szembe, valutaválságba került, az árak elszabadultak, a tévében már csirkét sem lehet mutatni, mert idegesítően drága lett. Az új elnök személye kulcsfontosságú lesz, és sokat elmond majd a várható irányvonalakról, hogy jó eséllyel Ali Hamenei ajatollah és a vallási vezetés álláspontját képviseli majd. Erre utal legalábbis, hogy már jó előre előkészítették a terepet a preferált jelölteknek, hiszen decemberben elfogadtakegy olyan törvénymódosítást, amely alapján a jelölteknek többek között írásos támogatásra van szükségük a 290 fős parlament 100 képviselőjétől, több évet kormánypozícióban kellett eltölteniük, valamint 40-75 év közöttinek kell lenniük. Ezzel ellehetetlenítették például a volt elnök, a korábban az ellenzéki erőket támogató Akbar Hasemi Rafszandzsánit, aki már 78 éves. Eddig két jelölt maradt talpon, Manucser Mottaki, aki 2005-2010 között külügyminiszter volt, valamint Husang Amirahmadi akadémikus és politológus. De még jöhetnek mások is, hiszen május 7-11. között lehet regisztrálni az induláshoz. A Reuters december végi felmérése szerint a potenciálisan felmerülő jelöltaspiránsok közül Ali Laridzsáni, az atomprogram volt főtárgyalója érhetne el jó eredményt. Az elnök személye és az általa képviselt politika a kialakult helyzetben kényes lehet, mivel Ahmadinezsád 2009-es, sokak szerint elcsalt újraválasztása komoly utcai megmozdulásokat robbantott ki. Berlusconi máris visszatérne Olaszországban is előrehozott választásokat írtak ki február 24-25-re, miután Mario Monti miniszterelnök és kormánya lemondott, a parlamentet pedig december 22-én feloszlatták. Silvio Berlusconi volt kormányfő 2011 végén mondott le, az Olaszország előtt álló gazdasági kihívások leküzdéséhez pedig a legfontosabb EU-s országok vezetői egyaránt Monti kinevezését támogatták. A piacokat megnyugtatta a szakértői kormány élére álló Monti, aki számos fontos reformot bevezetett, de a munkanélküliség ennek ellenére is két százalékkal nőtt miniszterelnöksége alatt. Monti helyreállította Olaszország hitelességét Berlusconi botrányokkal kísért utolsó évei után, és egyértelműen élvezi a nemzetközi befektetők támogatását. Ugyanakkor a Guardian szerint az olaszoknak már elegük van a megszorító intézkedésekből, és egy felmérés szerint 61 százalékuk nem akarta, hogy induljon újraválasztásáért. Berlusconi viszont úgy érezte, hogy eljött a visszatérés ideje: december elején jelentette be, hogy negyedszerre is indulni akar a kormányfői posztért, ezután vonta meg Szabadság Népe pártja (PDL) a támogatást Monti szakértői kormányától. Monti napokig tartó találgatások után bejelentette, hogy egy új centrista szövetség élén elindul a választásokon. A felmérések szerint azonban nem ő, és nem is Berlusconi pártja, hanem Pier Luigi Bersani balközép PD-je szerezhet többséget az alsóházban. Ugyanakkor a szenátusban centrista erők támogatására szorulhatnak. A PD azt ígérte, hogy folytatni fogja Monti megkezdett reformjait, de közben nagyobb hangsúlyt fektetne a növekedésre és a munkahelyteremtésre. Berlusconi viszont kemény támadást indított a leköszönő miniszterelnök ellen a médiában, és az ingatlanadó eltörlését ígérte, valamint állítása szerint még a Monti politikáját leginkább támogató Angela Merkel német kancellárral is szembeszállna, ha szükséges. Berlusconi visszatérésének esélyére máris negatívan reagáltak a piacok, az olasz tőzsde esni kezdett. Már nyakunkon a cseh választás A fontosabb választások előtt rögtön, a közvetlenül először megrendezett cseh elnökválasztással nyitunk, amelyen elindul például a valaha volt egyik legextravagánsabb elnökjelölt, az egyetemi tanár, festő és zeneszerző Vladimír Franz személyében. A férfi egész arcát és testét is kék tetoválás borítja, emellett piercingekkel is bőven teleaggatta magát, a haját pedig kékre festette. A közvélemény-kutatások szerint az esélyesek között lehet Jan Fischer volt ügyvezető miniszterelnök, Milos Zeman volt miniszterelnök is. Ha már közel járunk, a szomszédos országok közül tavaly volt választás Szlovákiában, Romániában, Szerbiában, Ukrajnában és Szlovéniában is, idén pedig Ausztria is csatlakozik a sorhoz, ahol szeptemberben tartanak parlamenti választásokat. Kövesse az Indexet Facebookon is!


Nemecko chce diverzifikova dodávky

Rusko-ukrajinský spor o dodávky zemného plynu prebudil Nemecko zo sladkého energetického sna do tvrdej strategicko-mocenskej reality. Komentár  denníka Süddeutsche Zeitung kontatuje, e "Rusko nepovauje zemný plyn za obchodný tovar, ale ho chápe ako ... ILUSTRANÉ FOTO - TK/AP Rusko-ukrajinský spor o dodávky zemného plynu prebudil Nemecko zo sladkého energetického sna do tvrdej strategicko-mocenskej reality. Komentár denníka Süddeutsche Zeitung kontatuje, e "Rusko nepovauje zemný plyn za obchodný tovar, ale ho chápe ako náhradu za rakety". V poznámke novín Frankfurter Allgemeine Zeitung sa píe, e zemný plyn je "surovinou, ktorá slúi ako revolver".SkryVypnú reklamuSkryVypnú reklamuSkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamouSkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamou Nikolaus Piper v komentári denníka Süddeutsche Zeitung zdôrazuje, e v Nemecku dominovali debatám o energetickej politike dlhé roky iba dva aspekty: cena a ochrana ivotného prostredia. Je vak najvyí as, aby politika a verejnos zobrali na vedomie aj tretí, rozhodujúci aspekt: dlhodobú bezpenos zásobovania energiou. Piper navrhuje, aby sa v celom nemeckom energetickom sektore zvýila súaivos. Zasadzuje sa za väiu cenovú konkurenciu jednotlivých firiem pri dodávkach zemného plynu a elektrického prúdu do domácností, ako aj za väiu konkurenciu pri dodávkach energie zo zahraniia. Nemecko by malo ma o najviac energetických dodávateov z o najviac svetových regiónov. V úvodníku novín Frankfurter Allgemeine Zeitung kontatuje Nikolaus Busse, e Nemci a západní Európania konali v minulosti krátkozrako, ke sa dostali do oraz väej energetickej závislosti od Ruska. Orientovali sa pritom poda nesprávneho predpokladu, e táty, aiace ropu a zemný plyn, majú sami záujem preda svoje suroviny, ím nedôjde k zásobovacím krízam. Najväím nebezpeenstvom pre Západ nebude preto nedostatok zemného plynu a ropy, ale ich koncentrácia v rukách niekokých málo politicky nanajvý nevierohodných tátov. "Kto je kto" najdôleitejích exportérov ropy a zemného plynu sa íta ako zoznam ohnísk medzinárodného napätia. Aj Busse prízvukuje extrémnu naliehavos diverzifikova dodávky energie do Nemecka. Na okraji rusko-ukrajinského konfliktu o zemný plyn vypukol v nemeckej vekej koalícii sociálnych a kresanských demokratov spor o atómovú energiu. Konzervatívny minister hospodárstva Michael Glos vyhlásil, e vláda musí prehodnoti rozhodnutie predchádzajúceho avicového kabinetu SPD a Zelených dlhodobo odstavi nemecké jadrové reaktory. Konzervatívna ministerka pre vedu a výskum Annette Schawanová sa takisto vyslovila za alie vyuívanie atómovej energie. Podpredseda spolkovej poslaneckej frakcie SPD Ulrich Kerber povedal, e jeho strana naalej pevne stojí za rozhodnutím dlhodobo sa zriec vyuívania jadrových reaktorov. Vyslovil sa za zvýenú podporu obnovitených energií a dôslednejie opatrenia na úsporu energie.


ína dobuduje v Rumunsku jadrové reaktory za miliardy eur

ínske ponuky sú poda Rumunov po technickej aj finannej stránke lepie, ako konkurencia z Európy. BUKURE. Rumunská a ínska vláda v pondelok v Bukureti podpísali dve dohody o budúcej spolupráci v oblasti jadrovej energetiky. Z dohôd vyplýva záväzok ínskej strany vybudova v jedinej atómovej elektrárni vo východoeurópskej krajine dva reaktory v celkovej hodnote viac ako tyri miliardy eur.SkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamouSkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamou Rumunský premiér Victor Ponta v tejto súvislosti uistil Úniu, e Rumunsko dodrí vetky jej nariadenia o hospodárskej súai. Zárove dodal, e ínske ponuky sú po technickej aj finannej stránke v mnohých oblastiach lepie, ako konkurencia z Európy. Ponta preto mohol uisti prítomného ínskeho premiéra Lia Kchea-chianga, e ínske spolonosti v takýchto prípadoch zákazky dostanú. Rumuni a íania v pondelok podpísali celkovo a trinás dohôd v oblasti obnovitených energií i ponohospodárstva. Na ich základe pomôe ína Rumunom aj s výstavbou vysokorýchlostnej eleznice.


Američané obvinili sedm údajných agentů ruské rozvědky z kybernetických útoků

Mezi obviněnými jsou čtyři osoby vyhoštěné v dubnu z Nizozemska pro pokus o hackerský útok na Organizaci pro zákaz chemických zbraní (OPCW). Washington- Americké ministerstvo spravedlnosti ve čtvrtek obvinilo z kybernetických útoků sedm údajných pracovníků ruské vojenské rozvědky. Oznámil to ve Washingtonu zástupce ministerstva John Demers. Mezi obviněnými jsou čtyři osoby vyhoštěné v dubnu z Nizozemska pro pokus o hackerský útok na Organizaci pro zákaz chemických zbraní (OPCW). Kromě zmařeného útoku proti OPCW se skupina podle Demerse pokusila napadnout americkou společnost Westinghouse Electric sídlící v Pensylvánii, která se zabývá využitím jaderné energie. Útok, vedený vzdáleně ze zatím neznámých důvodů, zřejmě nebyl úspěšný. Tři z Rusů podle ministerstva spravedlnosti už dřív obvinil zvláštní vyšetřovatel FBI Robert Mueller, který pátrá po ruských pokusech o vměšování do amerických prezidentských voleb v roce 2016. Jejich jména figurují i v seznamu Rusů podezřelých z hackerského útoku proti serveru americké Demokratické strany. Nová obvinění podle Demerse ale s těmito kauzami nesouvisejí. Ruská investigativní média po oznámení amerického ministerstva začala pátrat po identitě obviněných mužů, kteří údajně prováděli některé své akce jménem známé hackerské skupiny Fancy Bear. Jejich jména americké dokumenty uvádějí jako Ivan Jermakov, Arťom Malyšev, Dmitrij Badin, Alexej Moreněc, Jevgenij Serebrjakov, Oleg Sotnikov a Alexej Minin. Poslední čtyři byli vyhoštěni z Nizozemska. Ruský server MBCh Media, kerý financuje nepřítel Kremlu, bývalý ruský magnát Michail Chodorkovskij, s odvoláním na analýzu veřejných zdrojů napsal, že Minin je důstojníkem ruské vojenské rozvědky. Moreněc, stejně jako Serebrjakov, udává ve veřejně přístupných databázích adresu bydliště totožnou se sídlem komunikačního uzlu ruského generálního štábu. Jediný ze skupiny, u něhož se ruským novinářům nepodařilo potvrdit spojení s armádní rozvědkou, je prý Sotnikov. Ruská vojenská rozvědka, známá pod starším názvem GRU, se od roku 2010 oficiálně jmenuje Hlavní správa generálního štábu ozbrojených sil Ruské federace. Všech sedm jejích údajných agentů obviněných v USA je nyní v Rusku a jejich vydání považují americké úřady za vyloučené. Rusové ale mohou mít problémy při cestování do zahraničí.