Japonsko pokrauje vo vypúaní vody z Fukuimy: Rovno do oceána?! Nie vetci sú nadení

Japonsko dnes zaalo druhú fázu vypúania rozriedenej rádioaktívnej vody z ako pokodenej jadrovej elektrárne Fukuima. Informuje o tom agentúra AP, poda ktorej má vypustenie 7800 ton upravenej vody do Tichého oceánu trva 17 dní. Fotogaléria4fotiek v galérii Prvých 7800 ton vody z elektrárne, ktorú v roku 2011 takmer zniilo zemetrasenie a vlna cunami, vypustilo Japonsko medzi 24. augustom a 11. septembrom.Celkovo je v areáli Fukuimy zhruba 1000 nádrí s 1,34 milióna ton kontaminovanej vody, ktorá sa pouívala na ochladzovanie reaktorov. Pre uskladovanie vody v elektrárni u dochádzalo miesto,nádre sú naplnené z 98 percent.S plánom Tokia zbavi sa týmto spôsobom vody v areáli elektrárne v júli vyjadrila súhlas Medzinárodná agentúra pre atómovú energiu (MAAE). Kto si nieo také mohol dovoli? Kráde z okolia Fukuimy môe narobi poriadne problémy Kto si nieo také mohol dovoli? Kráde z okolia Fukuimy môe narobi poriadne problémy Voda je pred vypustením istená pomocou filtraného systému, ktorý odstrauje väinu nebezpeného materiálu okrem tritia - izotopu vodíka, ktorý sa ako separuje.Tritium je poda vedcov pre udský organizmus kodlivé len pri vysokej koncentrácii, o ale poda expertov vo Fukuime nehrozí. Rádioaktívna voda je toti následne riedená morskou vodou. Testy morskej vody pri jadrovej elektrárni z konca augusta neukázali poda japonských úradov iadne detekovatené zvýenie rádioaktivity.


Nem kell félnünk a jódizotóptól

A cunamipánik és az atompánik után a jódizotóppánik a japán földrengés legújabb fejleménye. Semmi okunk nincs arra, hogy a patikákban kapható jódtablettákat faljunk, egyébként sem lenne sok haszna. Kövesse az Indexet Facebookon is! Kapcsolódók (5) A március 11-i, a Richter-skála szerinti 9-es erősségű földrengés után a Fukusima Dai Icsi erőműben kialakult krízis hetek óta tart, még mindig nem sikerült elhárítani a vészhelyzetet. Bár Japán nagy részét nem fenyegeti egészségre veszélyes nukleáris szennyeződés, egyre valószínűbb, hogy az erőmű környezete évekre vagy akár évtizedekre megsínyli a katasztrófát. Ennek újabb jele, hogy az elmúlt napokban megnőtt a sérült reaktoroknál a radioaktív izotópok koncentrációja, a jód-131 pedig nagy mennyiségben a tengerbe került. A fűtőelemekből a tengerbe Az elszabadult jód-131-ről egyre ijesztőbb hírek érkeztek múlt héten. A hét első felében végzett méréseken az izotóp megszokott értékének 126-szorosát találták az erőmű közvetlen közelében a tengervízben, de hétvégén már a természetes háttérsugárzás 1250-szereséről, majd 1850-szereséről tájékoztattak a japán hírügynökségek és az erőműveket üzemeltető Tepco. A hét második felére az is kiderült, hogy a jód-131 a kínai és dél-koreai partokhoz is eljutott, Dél-Koreában a fővárosban, Szöulban is megtalálták a jódizotóp nyomait. A vonatkozó jelentés ugyanakkor hangsúlyozta, hogy az anyagból csak igen kis mennyiséget találtak, ami nagyjából egy százezred része az egészségügyi határértéknek. Ennek ellenére vizsgálják a térség vizeiben élő halakat, de eddig még nem találtak sugárterhelt állatokat. A jód-131 üzemi körülmények között a reaktor üzemanyag-kazettáiban keletkezik, tehát a környezetbe kerülése egyértelmű jele a fűtőelemek sérülésének. Hogy hogyan jutott a környezetbe, arra nincs még pontos magyarázat, de valószínűleg többféle úton. Egy kis mennyiség az első napokban az irányított nyomáscsökkentő lefúvatások során távozhatott a levegőbe, a tengervízben megtalált, megnövekedett koncentrációja azonban arra utal, hogy az elmúlt napokban maga a radioaktív hűtővíz szivárgott be a tengerbe – a Tepco szerint a kettes reaktornál ez előfordulhatott. Az izotóp egyébként igen illékony, ezért könnyen kiszökik, ha van egy kis repedés a konténmenten. Half-life 8 A jód 131-es izotópja a maghasadásos láncreakció egyik radioaktív bomlásterméke. Az ilyen anyagok fontos jellemzője a felezési idő, aki megadja, hogy adott számú radioaktív atom fele mennyi idő alatt bomlik el. A radioaktív bomlás során a radioaktív izotópból általában stabil izotópok keletkeznek, nagy energiájú sugárzás kíséretében. A jód-131 felezési ideje rövid, körülbelül nyolc nap, azaz ezer darab 131-es jódizotópból ötszáz bomlik el nyolc nap alatt, újabb nyolc nap alatt a maradék fele (250), újabb nyolc nap alatt megint a fele (125), és így tovább. 24 nap alatt tehát ezer jód-131 izotópból csak 125 marad. A fukusimai üzemzavar több mint két hete tart, tehát ennyi idő alatt inkább csökkennie kellett volna a környéken a jód-131-koncentrációnak – az, hogy mégis növekedett, újabb komoly problémára utal. A rövid felezési idő viszont egyben azt is jelenti, hogy a távolabb élőknek nincs félnivalójuk. Lehetséges, hogy a tengeri áramlatok az Egyesült Államok partjaihoz is elviszik a fukusimai jód-131-et (sőt, Kanadában már észlelték is), de ehhez hetek kellenek, és ennyi idő alatt egyrészt a jódizotóp felhígul, nagy területen oszlik szét a vízben, másrészt a rövid felezési idő miatt erősen megfogyatkozik. Hétfői tájékoztatóján a Nemzetközi Atomenergia Ügynökség is kitért arra, hogy a jód-131 elérheti a Csendes-óceán távoli partjait, de igen csekély és veszélytelen mértékben. A légtérbe került jód-131-re ugyanez vonatkozik: ahogy szétterjed, ritkul, majd elfogy. A médiában mostanában népszerűek azok a hírek, amik arról szólnak, hogy a világ másik felén is észlelték a fukusimai szennyező anyagokat, de ezek kivétel nélkül elenyésző sugárzó anyagról szóltak, így ezek a hírek leginkább a nukleáris méréstechnika fejlettségét bizonyítják. „Az intézetünkben harminc éve folyamatosan mérjük a levegő radioaktivitását, napi 24 órán keresztül szívatunk át levegőt szűrőkön, amiket a japán földrengés óta naponta cserélünk és ellenőrzünk” – mondja dr. Turai István, azOrszágos Sugárbiológiai és Sugáregészségügyi Kutató Intézet(OSSKI) megbízott főigazgató főorvosa. „A napi mérési eredmények az elmúlt hetekben nem mutattak változást a korábbi hetekhez vagy akár évekhez képest, tehát Japánból nem jutottak el Budapestre sugárzó anyagok.” Nem kell jódot enni A jód és a cézium a szervezetben is megtalálható. A cézium a kálium biológiai analógja, minden lágy szövetben halmozódik, ahol a kálium képes feldúsulni. A jód pedig a pajzsmirigy normális működésének elengedhetetlen feltétele, a súlyos jódhiány szellemi és testi fogyatékossághoz vezethet. „Ezt a veszélyt ma már jódos só fogyasztásával kiküszöböltük, a kórosan jódhiányos emberek pedig tabletta formájában juthatnak hozzá a szükséges jódhoz. A felnőtt szervezet jódigénye napi kétszáz mikrogramm, egy tízéves gyereké száz mikrogramm, ennek megfelelően a gyógyszertárakban kaphat jódtabletták kétszáz, illetve száz mikrogrammosak” – magyarázza a főigazgató. Ezek a tabletták csak a jódhiány enyhítésére alkalmasak, az a jódmennyiség, ami a pajzsmirigy olyan mértékű telítéséhez szükséges, hogy a szerv már ne legyen képes radioaktív jódot felvenni, milligrammokban mérhető. Egy felnőttnek napi száz milligramm jódot kellene fogyasztania pajzsmirigye blokkolásához (tehát a gyógyszertári felnőtt jódtabletta adagjának ötszázszorosát), egy gyereknek ötven milligrammot, egy csecsemőnek pedig 12,5 milligrammot. Turai főigazgató szerint a japán baleset semmilyen egészségkárosodást nem fog okozni Magyarországon. „Még olyan személyeknél sem feltételezem ezt, akik a normális háttérsugárzás néhányszorosát megkapták Tokiótól északnyugatra, ha éppen ott tartózkodtak” – mondja. „Eddig húsz olyan turistát ellenőriztünk, akik Tokióból vagy onnan délre eső területekről tértek vissza, vizsgáltuk a sugárzást a testfelületükön, hajukon, ruházatukon, illetve testükben is egy speciális mérőberendezéssel, ami a kozmikus sugárzást kiszűrve képes detektálni a testben levő radioaktív izotópok mennyiségét. Senkinél nem tapasztaltunk sugárszennyezettséget.” A jód-131-et egyébként használják az egészségügyben, ha pajzsmirigyműtét után egy nehezen eltávolítható maradványt vagy a környező nyirokcsomókba átterjedt daganatos áttétet kell elpusztítani. Az ilyen beavatkozásokra igen nagy aktivitású jódizotópot alkalmaznak, amelynek sugárzása sok milliárdszor nagyobb annál, mint ami a Csernobili katasztrófa után Magyarország légterében mérhető volt. 5 könyvTöbb mint 600 meghökkentő, érdekes és tanulságos történet! Kövesse az Indexet Facebookon is!


Összeomlott a német kormány, közel a teljes bukás

Az INSA legfrissebb közvélemény-kutatásából kiderül, hogy a baloldali német kormánykoalíció népszerűsége soha nem látott mélységbe zuhant. Míg két évvel ezelőtt, a választásokon a szociáldemokraták (SDP), a liberálisok (FDP) és a Zöldek együtt 52 százalékon álltak, mostanra ez a szám 38 százalékra csökkent. Megnéztük, mi áll a zuhanórepülés mögött! Az SPD az előző felméréshez hasonlóan 18 százalékon áll, a Zöldek további egy százalékot veszítve visszaestek 13 százalékra, míg az FDP 7 százalékon maradt. A legerősebb párt a felmérés szerint a Kereszténydemokrata Unió (CDU) maradt 27 százalékkal, a jobboldali Alternatíva Németországért (AfD) 21 százalékon, míg a baloldal csak öt százalékon áll. Emlékeztetőül: az általános választáson a liberálisok a szavazatok 11,5, a szociáldemokraták 25,7, a zöldek 14,8 százalékát szerezték meg. A napokban kétnapos zárt konferenciát tartott a három párt, melynek végén Olaf Scholz kancellár kabinetje számos új intézkedésről döntött. Annak ellenére, hogy a gyűlésen a koalíciós partnerek megfogadták, hogy a jövőben konstruktívabban és nagyobb kompromisszumkészséggel állnak majd hozzá a problémák megoldásához, nem sokkal később megint összevesztek, most az atomenergia kapcsán. Mindenen összevesztek Egyesek már arról írnak, hogyOlaf Scholzkormányának nagyratörő tervei megbuktak. Az úgynevezett közlekedésilámpa-koalícióról (zöldek, a sárga színnel jelölt liberálisok és a vörös szocdemek) az elejétől kezdve lehetett tudni, hogy rengeteg belső vitájuk lesz, ám arra senki nem számított, hogy a három párt szinte mindenen össze fog veszni és semmit nem tudnak majd megvalósítani a programjukból. Remek példa erre a nagy felhajtással beharangozott 100 milliárd eurós hadseregfejlesztési terv, amelyből azóta sem valósult meg semmi. De ide sorolható még a gyermekjóléti reform esete is, amely a tervezett 12 milliárd euró helyett csak 2,4 milliárdból fog megvalósulni. Olaf Scholz korrupciós ügye Ha maga a káosz, ami a szövetségesek között uralkodik nem lenne elég, maga Olaf Scholz is többször került kellemetlen szituációba. Felmerült vele szemben a vád, hogy Hamburg polgármestereként segített adót csalni a Warburg banknak. Ez egy sokkal nagyobb, egész Európát behálózó, az úgynevezett CumEx-ügy része lehet, aminek nyomozása gyakorlatilag egy komplett hálózatot vizsgál, köztük bankokat, hatóságokat, tőzsdei kereskedőket, pénzügyi tanácsadókat, ügyvédeket. A nyomozás során kiderült, hogy Hamburg kifizetett 47 millió eurónyi adó-visszatérítést a Warburg banknak, pedig erre az intézmény nem is volt jogosult. A gyanú szerint pedig Olaf Scholz pontosan tudott erről. Egy könyv is megjelent „Scholz-akták: A kancellár, a pénz és a hatalom" címmel, amiben arra keresik a választ, hogy hamburgi polgármestersége alatt Olaf Scholz kampányolt-e a bank mellett, illetve hogy a kancellár szándékosan vezette-e félre a parlamentet és a közvéleményt az ügyben betöltött szerepével kapcsolatban. Kifütyülték a kancellárt Olaf Scholzot a Szociáldemokrata Párt egyik nagygyűlésén, amikor mikrofonhoz lépett, hatalmas füttykoncert fogadta, háborús uszítónak titulálták őt, és megvádolták azzal, hogy fegyverekkel támogatja az ukránokat, ezzel fokozva az orosz inváziót. A kancellár erre magából kikelve reagált, leteremtette a tömeget, majd arról beszélt, hogy nem lehet fegyverek nélkül megteremteni a békét. Megbukott az ezoterikus zöld program A német kormánykoalíció döntése értelmében leállt áprilisban az ország utolsó három atomerőműve, mivel a zöldek makacsul ragaszkodtak ehhez (miközben a környezetromboló ligniterőművekkel és -bányákkal nincs gondjuk). Bréma polgármestere,Ralf Rücks, aki az egyik leghangosabb támogatója volt annak, hogy lekapcsolják az atomerőműveket, arra hívta fel a figyelmet, hogy nem volt jó ötlet az, hogy elsőként akartak kiszállni az atomenergiából. Tekintve, hogy egyetlen más ország sem zárta be az atomerőműveket az energiahiány kellős közepén. Sőt, megvan az esély arra is, hogy újabb beruházási hullám jöhet Európában is. A németországi primer energiafelhasználás pedig 2022-höz képest csökkent, az év első felében tapasztalt magas energiaárak és a gazdaság gyenge teljesítménye miatt. Korábban is írtuk már, hogy ez is egy kardinális kérdés lesz, hiszen látható, hogy a drága energia nem biztos, hogy jó a német társadalomnak, de Scholz elhivatott, hogy nem lesznek újabb atomerőművek és a bezártakat sem akarják már újranyitni.


Rakouští poslanci jednomyslně odmítli plán ČR stavět modulární reaktory

Poslanci rakouské Národní rady  ve čtvrtek jednomyslně přijali usnesení odmítající plány České republiky na výstavbu takzvaných malých modulárních reaktorů (SMR). Oznámil to  podle agentury APA protiatomový mluvčí rakouských vládních Zelených Martin Litschauer. V Rakousku dlouhodobě panuje napříč politickými stranami skepse, až odpor vůči jaderné energetice. Česká polostátní společnost ČEZ chystá uskutečnit pilotní projekt instalace malého modulárního reaktoru u jihočeské jaderné elektrárny Temelín. Hotová by měla být v letech 2032 až 2035. Plán vyvolal odmítavé reakce především v nedalekých hornorakouských obcích. Obhájci SMR tvrdí, že tato zařízení jsou bezpečnější, protože jsou menší než klasické reaktory. Odpůrci naopak argumentují, že bezpečnost není přímo úměrná velikosti. Rovněž Litschauer ve čtvrtek na tyto problémy poukázal a řekl, že jaderné minielektrárny na vyrobenou kWh vyprodukují více jaderného odpadu. Kromě toho v Česku nadále není vyřešen problém ukládání vyhořelého jaderného paliva, ačkoli to bylo pro Temelín slíbeno už v roce 2000, připomněl poslanec. „Kvůli vyššímu počtu reaktorů u SMR výrazně roste pravděpodobnost havárie. Dá se také předpokládat, že elektřina z těchto jaderných minielektráren bude ještě dražší, a tak budou chybět peníze na energetickou revoluci,“ zdůraznil politik. Zvláště problematická je podle něj skutečnost, že tyto nové projekty nebudou do roku 2035 dodávat žádný proud, a nebudou tak nijak přispívat k ochraně klimatu. Projekt SMR podle české vlády posílí bezpečnost a nezávislost české energetiky, ohrožené válkou na Ukrajině. Mezinárodní agentura pro atomovou energii (MAAE) definuje malý modulární reaktor jako jadernou elektrárnu s elektrickým výkonem do 300 megawattů. Podle MAAE pracuje nyní na těchto zařízeních 50 zemí. Tyto reaktory mají být podle MAAE při výrobě energie pružnější a bezpečnější.


U vraku sovětské ponorky potopené u Norska naměřili zvýšenou radioaktivitu

Radiace, která je 800 tisíc krát vyšší, než je obvyklé, zjistil tým odborníků rusko-norské expedice u vraku útočné ponorky Komsomolec, napsala agentura Reuters. Vojenská pýcha tehdejšího Sovětského svazu měla nehodu 9. dubna 1989. V osudný den byla ponorka v hloubce 160 metrů, když na ní vypukl požár. Plameny se nepodařilo uhasit. Zkraty v elektrických obvodech spustily havarijní systém a ten odstavil jaderný reaktor. Při nehodě zahynulo 42 námořníků, zachránit se podařilo 21 mužů. Na dně Norského moře, asi 180 kilometrů jižně od Medvědího ostrova, leží vrak ponorky Komsomolec v hloubce 1700 metrů. Na ponorce jsou dodnes dvě jaderné hlavice. Norské úřady sledují množství radiace pravidelně od roku 1990. Letos se poprvé použilo dálkově ovládané plavidlo Aegir 6000, kterému se kromě měření podařilo také pořídit záběry ponorky a odebrat vzorky k prozkoumání. Vědecká expedice prokázal, že úroveň radioaktivity je v místě až 800 tisíc krát vyšší, než je běžné. „Je to samozřejmě vyšší úroveň, než bychom obvykle naměřili v moři v této úrovni, ale není to žádný alarm,“ uvedla vedoucí expedice Hilde Elise Heldalová z Norského institutu mořského výzkumu. V tak velké hloubce se nachází jen málo živočichů, které by záření mohlo ohrozit. Radioaktivita se rychle rozptýlí. Přítomná radioaktivita pochází z plutonia, které se uvolňuje z náloží.


Fidesz: Gyurcsány cégének színlelt szerződése lehetett a paksi erőművel

A párt szerint a Gyurcsányhoz köthető Agóra Kft.-nek az erőműbővítést kellett volna reklámoznia 1998-ban. A Fidesz szerint felmerül a gyanúja annak, hogy 1997-1998-ban egy Gyurcsány Ferenchez köthető cég színlelt szerződést kötött a paksi atomerőművel. Németh Szilárd, a kormánypárt országgyűlési képviselője szombati budapesti sajtótájékoztatóján közölte: dokumentumokkal tudják igazolni, hogy a Gyurcsány Ferenchez köthető Agóra Kft. 1997 októberétől 1998 júliusáig "nagyon komoly, zsíros", 80 millió forint összértékű megbízást kapott" a paksi atomerőműtől az esetleges erőműbővítés és az atomenergia népszerűsítésére. A szerződés teljesítésének azonban semmilyen nyoma nincs - folytatta -, így "nemcsak képmutatásról beszélhetünk, hanem azt is megkérdezhetjük Gyurcsány Ferenctől, hogy talán színlelt szerződést kötött-e". Szerinte "a korrupció gyanúja eléggé körüllengi ezt a szerződést". Ennek bizonyítékául egy 1999-es, az erőmű felügyelőbizottsági (fb) ülésen készített dokumentumot említett, amely szerint az fb több dolgot is kifogásolt a szerződésben. Nem találták tisztázottnak, milyen feladatot kell elvégeznie a cégnek, feltűnően magasnak tartották a nyolcmilliós havidíjat, és kifogásolták, hogy nem kértek írásbeli teljesítést - idézett a dokumentumból a politikus, hozzátéve azt is, hogy mindemellett az Agóra Kft. nem szerepelt a - biztonsági okokból szükséges - paksi szerződéses partnerek jegyzékében sem.


Az atommáglya atyja - száz éve született Enrico Fermi

Száz éve, 1901. szeptember 29-én született Enrico Fermi Nobel-díjas olasz fizikus, a XX. század kiemelkedő tudósa. Enrico Fermi A fizikai Nobel-díjat 1938-ban kapta "az újabb radioaktív elemek neutron-besugárzással történő létrehozásáért és a lassú neutronok segítségével létrejövő magreakciók egyidejű felfedezéséért". A díj átvétele után nem tért vissza a fasiszta Olaszországba, zsidó származású feleségével együtt az Egyesült Államokba távozott. 1939-ben a New York-i Columbia Egyetemen dolgozott, majd 1942-től a chicagói egyetem Compton-csoportját irányította, és részt vett az első atommáglya építésében. 1944-ben Los Alamosban Oppenheimer (balra) munkatársa lett az atombomba előállításában. 1946-tól élete végéig a chicagói egyetem nukleáris tanszékét vezette. Jelentős eredményeket ért el az atom- és magfizika, a statisztikus mechanika, a kozmikus sugárzás és az asztrofizika terén. 1926-ban Paul Dirac-kal párhuzamosan kidolgozott egy új típusú kvantummechanikai statisztikát. A Fermi-Dirac statisztikának megfelelő részecskéket, az elektronokat, protonokat és neutronokat együtt fermionoknak nevezik. 1928-ban a többelektronos atomok közelítő leírását adta a Thomas-Fermi atommodellben. 1934-ben neutronsugárzással mesterséges radioaktív izotópokat állított elő munkatársaival, és kidolgozta a béta-bomlás, a gyenge kölcsönhatások első elméletét. Nemcsak transzurán elemeket sikerült létrehoznia, megvalósította az első atommaghasadást is, bár ezt csak utólag ismerte fel. (Otto Hahn, Fritz Strassman és Lise Meitner német, illetve osztrák tudósok 1938-ban megismételték a kísérletet, s ezt tartják az első igazi atomrombolásnak.) 1939-ben Szilárd Leóval (jobbra) felismerték az uránhasadásban az önfenntartó láncreakció lehetőségét, és annak katonai jelentőségét is. Wigner Jenővel levelet írtak Roosevelt elnöknek, amelyet Einstein is aláírt, s amelyben hangsúlyozták, mekkora veszélyt jelentene az emberiségnek, ha ezt a romboló eszközt Hitler valósítaná meg elsőként. E levél hatására indult el a Manhattan-program, amelynek végeredménye az amerikai atombomba lett. 1941-ben Fermi mutatta ki először a spontán bomlásnál keletkező neutronokat. Carl David Anderson fizikussal együtt kiszámították a láncreakcióhoz szükséges kritikus tömeg nagyságát. 1942-ben az ő tervei szerint és vezetésével épült meg Chicagóban az első atomreaktor. Az első, kísérleti atomrobbantást 1945. július 16-án az Új-Mexikóban lévő alamogordói támaszponton végezték. Néhány héttel később, augusztus 6-án az Egyesült Államok ledobta az első bombát Hirosima, majd 9-én a másodikat Nagaszaki japán városokra. Fermi 1949-től a kozmikus sugárzással foglalkozott, kidolgozta a többszörös mezonképződés statisztikus elméletét, s kutatta a pionok és protonok kölcsönhatását. 1952-ben felfedezte az első magrezonanciát. 1949-ben megalkották a Fermi-Yang atommodellt, amelyben nukleonok és antinukleonok szerepelnek. Róla nevezték el a 100-as rendszámú elemet fermiumnak. Az Egyesült Államokban Fermi-díjat alapítottak, amelyet elsőként, 1954-ben ő vehetett át. 1954. november 28-án halt meg Chicagóban, ahol az ő nevét viseli az egyetem atommagkutató intézete. Ajánlat: Enrico Fermi és a "marslakók"Jéki László részletes írása a Magyar Tudomány 2001. szeptemberi számában. Fermi-életrajzok listája


Při zásahu proti černobylským hladovkářům zemřel muž

Sedmdesátiletý bývalý záchranář zkolaboval, když policie vzala útokem stany protestujících Doněck- Spor o vyplácení sociálních dávek lidem, kteří před čtvrtstoletím likvidovali následkyčernobylské jaderné havárie, se naUkrajiněvyostřuje. V noci na pondělí policie likvidovala stan hladovkářů v centru Doněcka a při zásahu zemřel jeden z protestujících, sedmdesátiletý Gennadij Konopljov. Podle původních informací ho policisté surově zbili, ale poslední zprávy hovoří o tom, že ho postihl srdeční kolaps a zemřel během převozu do nemocnice. V centru východoukrajinského města, které je rodištěm a hlavní voličskou základnouprezidenta Viktora Janukovyče, držely hladovku od 15. listopadu asi dvě stovky lidí.  Jejich zástupci označili noční akci za státní terorismus a obvinili Janukovyče z odpovědnosti za smrt muže. Policii vyčítají, že zaútočila bez varování. Demonstranti původně dostali povolení postavit stan, ale pak vedení města rozhodlo, že hladovka je nezákonná. SouvisejícíStín Černobylu tehdy a teď. Obrazy z města, které příliš pozdě evakuovali28 fotografií "Byl to banditský útok. Moc ukázala svoji temnou tvář," řekl agentuře Unian mluvčí černobylců Nikolaj Gončarov. Podle lékařů za smrt Konopljova mohou i někteří demonstranti, kteří  blokovali odjezd sanitky, vrhali se pod její kola a žádali vysvětlení, co se stalo. Foto: Reuters Muž si údajně už několik dní stěžoval na bolest na hrudi, ale nechtěl kvůli návštěvě lékaře hladovku přerušit a opustit stan. Střety mezi policií a demonstranty jsou naUkrajiněpoměrně časté, ale nedochází při nich k vážným zraněním, nebo dokonce úmrtí. Tento případ je výjimečný, a proto poutá tolik pozornosti. Janukovyč nařídil vyšetřit okolnosti smrti a kondoloval příbuzným Konopljova. Prezidentovi a jeho straně v posledních týdnech kvůli ekonomických problémům prudce padají preference a hrozí jim velká ztráta hlasů ve volbách příští rok. Protesty bývalých hasičů a záchranářů, takzvaných "černobylců," začaly poté, co vláda premiéra Mykoly Azarova zrušila sociální dávky, které za svoji službu v roce 1986 dostávali. Podle vlády Ukrajina musí tvrdě šetřit a na další vyplácení příspěvků prostě nejsou peníze. V Kyjevě se kvůli tomu dav 1. listopadu pokusilproniknout do budovy parlamentu, i tam musely zasahovat speciální policejní oddíly Berkut.


Prezydent Iranu zdeterminowany rozwiązać spór jądrowy

Nowy prezydent Iranu Hasan Rowhani zapowiedział we wtorek, że jest zdeterminowany, by rozwiązać spór z zachodnimi mocarstwami dotyczący irańskiego programu nuklearnego. Rosja chce, by kolejna runda rozmów w tej sprawie odbyła się najpóźniej w połowie września. Zaprzysiężony w niedzielę Rowhani podkreślił jednak, że druga strona biorąca udział w negocjacjach musi zdać sobie sprawę, iż rozwiązanie uda się osiągnąć "tylko poprzez rozmowy, a nie groźby". "Jesteśmy gotowi do poważnych negocjacji, bez straty czasu" z tzw. grupą 5+1 (pięciu stałych członków Rady Bezpieczeństwa ONZ - USA, Rosja, Chiny, Wielka Brytania i Francja oraz Niemcy) - powiedział Rowhani na swojej pierwszej konferencji prasowej jako prezydent. Jest on pewien, że "jeśli druga strona jest gotowa, to obawy Zachodu zostaną wkrótce rozwiane". "Program nuklearny jest kwestią narodową. (...) Nie odstąpimy od praw naszego narodu, ale jesteśmy zwolennikami dialogu i porozumienia" - dodał. "Jako prezydent oświadczam, że Islamska Republika Iranu ma poważną wolę polityczną, by zachowując prawa Iranu rozwiązać kwestię (jądrową - PAP) oraz by odpowiedzieć na obawy drugiej strony" - powiedział. Zaznaczył jednak, że wzbogacanie uranu jest "niezaprzeczalnym prawem" Iranu. "Nikt w Iranie nie mówił, że przestaniemy wzbogacać uran" - oświadczył. Rowhani był szefem delegacji na negocjacje nuklearne z wielkimi mocarstwami w latach 2003-2005 i wówczas zaakceptował zawieszenie wzbogacania uranu. We wtorek opowiedział się za negocjacjami, w których nie będzie przegranych oraz poinformował, że mianuje nową "ekipę negocjatorów", którzy wezmą udział w rozmowach. Ostatnia runda negocjacji z grupą 5+1 odbyła się w kwietniu w Ałma Acie w Kazachstanie i zakończyła się fiaskiem. Szóstka mocarstw domagała się od Iranu zamknięcia ośrodka wzbogacania uranu w Fordo i przekazania za granicę zasobów uranu wzbogaconego do 20 proc. Nowy szef państwa skrytykował we wtorek amerykańskie władze, które jego zdaniem nie znają realiów Iranu, ustawy przegłosowane przez Izbę Reprezentantów Kongresu USA oraz apele amerykańskich senatorów, by zaostrzyć sankcje wobec Teheranu. "Niestety w Stanach Zjednoczonych istnieją grupy nacisku (...), które starają się chronić interesy obcego państwa (Izraela - PAP) i przyjmują jego rozkazy" - oświadczył Rowhani. Nawiązał do niedawnego głosowania w Izbie Reprezentantów nad ustawą, która przewiduje całkowite zablokowanie do 2015 roku eksportu irańskiej ropy naftowej. Aby projekt stał się obowiązującym prawem, musi zostać przyjęty także przez Senat. Opinię Rowhaniego w sprawie rozwiązania sporu za pomocą dialogu podziela minister spraw zagranicznych Rosji Siergiej Ławrow. "Całkowicie zgadzamy się z tym, co powiedział prezydent Rowhani. Ten problem nie może być rozwiązany poprzez ultimatum" - podkreślił Ławrow podczas pobytu w Rzymie. "Teraz najważniejsze jest wspieranie konstruktywnego podejścia przywódców Iranu" - dodał szef rosyjskiego MSZ, cytowany przez agencję Interfax. Według wiceministra spraw zagranicznych Rosji Siergieja Riabkowa nowa runda rozmów z Iranem nie może być odkładana w czasie i powinna odbyć się do połowy września. Riabkow powiedział we wtorek w Moskwie, że Rosja podziela optymizm pozostałych pięciu państw zaangażowanych w negocjacje i będzie naciskała na to, by kolejna runda rozmów odbyła się po wyznaczeniu przez Rowhaniego delegacji negocjatorów. "W momencie, gdy ustalony zostanie skład irańskiej delegacji, grupa sześciu państw będzie mogła sformułować oficjalne zaproszenie i zorganizować spotkanie w ciągu następnych 4-5 tygodni. Są liczne powody do optymizmu" - dodał. 64-letni umiarkowany duchowny Rowhani wygrał nieoczekiwanie wybory prezydenckie już w pierwszej turze 14 czerwca. Przed wyborami sugerował, że zaprezentuje mniej konfrontacyjne podejście do międzynarodowych rozmów na temat programu nuklearnego niż jego poprzednik, uważany za ultrakonserwatystę Mahmud Ahmadineżad. Z wyborem Rowhaniego na prezydenta niektóre siły na Zachodzie wiążą nadzieje na rozstrzygnięcie przeciągającego się sporu wokół prowadzonych przez Iran prac nad wzbogaceniem uranu. Zarazem media zachodnie opisują go jako osobę bardzo silnie związaną z władzami Islamskiej Republiki; przypominają, że wkrótce po rewolucji z 1979 roku Rowhani zaczął pełnić funkcje w armii i siłach bezpieczeństwa. Iran systematycznie odrzuca oskarżenia o potajemne dążenie do uzyskania broni jądrowej. Twierdzi, że wzbogacony uran jest mu potrzebny jako paliwo do reaktora doświadczalnego służącego celom cywilnym, a ponadto - że jako suwerenny kraj ma prawo do rozwijania pokojowego programu jądrowego. Rada Bezpieczeństwa ONZ ostrzegła Iran aż w sześciu rezolucjach przed kontynuowaniem prac nad programem atomowym; cztery z nich są obwarowane sankcjami. (PS)


Orbán-Zeman találkozó: a V4-ek egysége közös érdek

A visegrádi országok együttműködéséről, nemzetközi ügyekről, valamint a magyar-cseh gazdasági kapcsolatokról is tárgyalt Orbán Viktor miniszterelnök és Milos Zeman cseh államfő Budapesten, a Karmelita kolostorban a magyar és a cseh kormány több miniszterének részvételével – tájékoztatta az MTI-t Havasi Bertalan, a miniszterelnök sajtófőnöke. Orbán Viktor hangsúlyozta: Magyarország és Csehország kapcsolataiban nincsenek problémás ügyek, a két ország kormánya közötti együttműködés minden területen kiváló, beleértve a V4-keretben és az uniós politikában folytatott közös munkát is. A visegrádi országok összetartásának és egységének fontosságát mindketten kiemelték. A megbeszélésen értékelték az aktuális világpolitikai kérdéseket, és uniós ügyekről is szót ejtettek – közölte a sajtófőnök. Orbán Viktor és Milos Zeman megállapította: Csehország és Magyarország egymás kiemelt stratégiai partnerei, a kétoldalú áruforgalom 2018-ban rekordértéket ért el. Megállapodtak az együttműködés további erősítésében, olyan területeken, mint az atomenergetikai együttműködés, illetve a turisztikai kapcsolatok fejlesztése – mondta Havasi Bertalan.


Rosjanie kopali okopy w Czerwonym Lesie. Siedem autobusów z napromieniowanymi żołnierzami trafiło do Białorusi

Żołnierze rosyjscy, którzy stacjonowali w pobliżu elektrowni atomowej w Czarnobylu, ponoszą poważne konsekwencje swoich działań na tym terenie. Jak donoszą ukraińscy urzędnicy, siedem autobusów wypełnionych rosyjskimi żołnierzami cierpiącymi na ostry zespół popromienny przyjechało do Białorusi z ukraińskiej Czarnobylskiej Strefy Wykluczenia. Już kilka dni temu informowaliśmy, że żołnierze rosyjscy, którzy stacjonują w pobliżu elektrowni atomowej w Czarnobylu, otrzymali rozkaz przebywania w jednym z najsilniej napromieniowanych miejsc w całej strefie zakazanej. Ukraińska Służba Bezpieczeństwa przechwyciła także rozmowę żołnierzy, którzy otrzymali rozkazy stacjonowania w Czerwonym Lesie. Wojskowi nie kryli, że są wściekli na swoich dowodzących, którzy umieścili ich w radiacyjnej pułapce. Teraz prawdopodobnie widzimy skutki tej decyzji rosyjskich wojskowych. Reszta tekstu pod materiałem wideo. Siedem autobusów wypełnionych rosyjskimi żołnierzami cierpiącymi na ostry zespół popromienny przyjechało na Białoruś z ukraińskiej Czarnobylskiej Strefy Wykluczenia. Informację o tym przekazał były ukraiński dziennikarz Wiktor Kowalenko, który powołał się na informacje członka Rady Społecznej Państwowej Agencji Ukrainy ds. Strefy Wykluczenia Jarosława Jemieljanienko. "Są zasady postępowania z tym terytorium. Obowiązkowo są do wykonywania, ponieważ promieniowanie to fizyka — działa niezależnie od statusu i pościgów. Jeśli masz minimalną inteligencję w dowodzeniu lub żołnierzach, można było uniknąć tych konsekwencji" — napisał Jarosław Jemieljanienko. Wiktor Kowalenko ponadto podał, że wśród żołnierzy, którzy zostali rozmieszczeni na północ od Kijowa, potwierdzono "liczne przypadki ostrego zespołu radioaktywnego (ARS)". Natomiast amerykański urzędnik ds. obrony stwierdził w rozmowie z agencją AFP, że rosyjskie dowództwo rozpoczęło już wycofywanie wojsk z nieczynnej elektrowni atomowej w Czarnobylu Dziękujemy, że jesteś z nami. Zapisz się na newsletter Onetu, aby otrzymywać od nas najbardziej wartościowe treści.


Inpektori MAAE odporúajú urobi v elektrárni Kaiwazaki alie skúky

Tokio 10. augusta (TASR) - Japonská jadrová elektráre Kaiwazaki, ktorú pokodilo zemetrasenie zo 16. júla, by mala by opä uvedená do prevádzky a ... Tokio 10. augusta (TASR) - Japonská jadrová elektráre Kaiwazaki, ktorú pokodilo zemetrasenie zo 16. júla, by mala by opä uvedená do prevádzky a po alích testoch. Toto odporúanie vyslovil dnes v Tokiu inpekný tím Medzinárodnej agentúry pre atómovú energiu (MAAE), ktorý bol v najväej jadrovej elektrárni na svete od pondelka.SkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamouSkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamou Po otrasoch zaznamenali v elektrárni okolo 50 technických porúch, oznámených a dodatone. Dolo aj k úniku rádioaktívnej vody, prevráteniu 400 sudov s rádioaktívnym obsahom a poiaru. Úlohou eslenného tímu pod vedením Philippa Jameta, v ktorom boli aj tyria seizmológovia, bolo zisti, i odstavenie elektrárne so siedmimi reaktormi prebehlo v súlade s bezpenostnými normami. Generálny riadite MAAE Muhammad Baradej oznail inpekciu v japonskej elektrárni za ivotne dôleitú pre zbieranie poznatkov, ktoré môu ma význam pre budúce medzinárodné tandardy. Najväia jadrová elektráre na svete Kaiwazaki je od zemetrasenia s magnitúdou 6,8 mimo prevádzky. V ase otrasov pracovali tyri reaktory, na zvyných troch sa robila rutinná kontrola.


Diaková jazda pomôe ernobyským obetiam

BRATISLAVA - Prejs na bicykli osem krajín, zo Slovinska a do Bieloruska, viac ako  tritisíc kilometrov. To je ... Skupina francúzskych cyklistov na svojej diakovej ceste a do piateho októbra prejde osem európskych krajín. Ich cieom je Bielorusko. V popredí (s iapkou) je najskúsenejí z nich, extrémny cyklista Lionel Groult. Od nedele veera sú v Bratislave, dnes odídu do iech. FOTO - ARCHÍV BRATISLAVA - Prejs na bicykli osem krajín, zo Slovinska a do Bieloruska, viac ako tritisíc kilometrov. To je a do 5. októbra itinerár partie francúzskych cyklistov. Sedem z nich sú úplní amatéri, jeden z nich je hendikepovaný portovec, ktorý absolvuje trasu na upravenom bicykli na runý pohon. Vedie ich Lionel Groult, extrémny cyklista, ktorý má od roku 1982 na svojom konte u 750-tisíc kilometrov naprie 98 krajinami. Cesta je najmä charitatívnou záleitosou. Peniaze majú pomôc deom, ktoré stále bojujú s dôsledkami jadrovej havárie v ernobyli.SkryVypnú reklamuSkryVypnú reklamuSkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamouSkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamou Vera bola celá výprava v Bratislave, kde dorazila v nedeu veer. Dnes odchádza do eska, pokraova bude do Poska, Lotyska, Litvy a posledné dni strávi v Bielorusku. Peniaze pomôu deom "Nápad zrealizova túto cestu vznikol ete v roku 2005. Boli sme vtedy v bieloruskom Gomeli robi reportá z hokejového turnaja. Podrobnejie sme spoznali problémy, s akými dodnes zápasia v oblasti, ktorá bola zasiahnutá rádioaktívnym prachom po výbuchu ernobyskej jadrovej elektrárne," povedal Francois Verly, jeden zo zakladajúcich lenov a zárove generálny sekretár Asociácie Paletot. Je novinárom v televízii France 3. Prvou pomocou asociácie bol nákup potrebných vecí pre sirotinec v meste Rechytsa, leiacom necelých sto kilometrov od ernobya. Aktuálna cesta má pomôc zabezpei peniaze na osvedenú jablnú pektínovú diétu, ktorá pomáha liei deti, ktoré ochoreli v dôsledku radiácie. "Doteraz máme na konte u 22-tisíc eur, to pomôe asi deviatim stovkám detí. Zaplatíme im nielen lieky, ale aj pravidelné onkologické vyetrenia a lekárske sledovanie. Aj po skonení tejto cesty chceme v práci pokraova. Radi by sme pomohli v Bielorusku zaloi peciálny lieebný ústav," dodal Verly. Slovensko? Konene iroké cesty "Prvé o nás po prekroení vaich hraníc poteilo, sú irie cesty. Aspo sa na ne zmestia aj cyklisti. Verte i nie, doteraz sme také astie nemali," povedal s úsmevom Lionel Groult, ktorý má ako jediný s prekonávaním extrémnych vzdialeností skúsenosti. On jediný absolvuje trasu dlhú 3360 kilometrov celú na bicykli. Ostatní sa striedajú, tak aby kadý z nich denne preiel okolo 50 kilometrov. No aj to chcelo poriadny tréning. Dovtedy iba rekreaní cyklisti najazdili v príprave 4,5-tisíca kilometrov. Slovensko pre nich bolo po Slovinsku a Maarsku treou krajinou v poradí. "Nejde iba o fyzický výkon a zbieranie peazí. Okolo celej akcie sa robí vea alích vecí. Prili sme spozna nové krajiny Európskej únie. Ve vo väine z nich sme po prvý raz. O svojich záitkoch píeme na internetovej stránke a s ou u nás v Normandii denne pracuje 22 stredných kôl. Oni nae informácie posúvajú alej, na akciách, ktoré súvisia s celou cestou. Aj o to nám ilo," dodal francúzsky ultracyklista, pre ktorého je táto diaková jazda nazvaná Vetci spolu celkovo u dvanástou v poradí. Od roku 1998 má za sebou cesty po Afrike, Amerike, Austrálii i rôznych astiach Európy.


Urodziła się w Czarnobylu i jest zdrowa

Kiedy w 1999 r. na świat przyszła Marijka Sowenko, pisały o niej gazety na całym świecie. Przez lata nie było jednak wiadomo, co się z nią stało. Okazuje się, że wyrosła na zdrową kobietę. Marijka to jedyne dziecko, które przyszło na świat w strefie wykluczenia wokół Czarnobylskiej Elektrowni Jądrowej – na obszarze skażonym po awarii w 1986 r. Ukraińskie władze próbowały ukryć to, że się urodziła, bo jej rodzice nielegalnie mieszkali na zakazanym terenie. Nie chcieli wyprowadzić się z niebezpiecznego terenu, bo – jak mówili – nie dostali od państwa innego mieszkania. Lidia nie zdawała sobie sprawy z tego, że jest w ciąży, aż do samego porodu. Jej mąż, Michaił, sam przeciął pępowinę. Kiedy media zaczęły pisać o Marijce, na Lidię i Michaiła spadły gromy. Byli oskarżani o to, że mordują własne dziecko, wychowując je w skażonej strefie. – Jeżeli ludzie myślą, że jest mutantem albo że ma dwie głowy, to się mylą – mówiła kiedyś jej matka Lidia (66 l.). – Jest uroczym i zupełnie zdrowym dzieckiem – dodała. W 2006 r. Marijka udzieliła wywiadu – powiedziała, że jest samotna, bo nie ma innych dzieci, z którymi mogłaby się bawić. Kiedy miała 7 lat, przeniosła się poza Czarnobyl, żeby chodzić do szkoły. Teraz Marijka studiuje w Kijowie i dorabia sobie jako barmanka. Od czasu do czasu odwiedza matkę, która wciąż mieszka w strefie wykluczenia. Zobacz też: Tak dziś wygląda Igor, symbol "dzieci Czarnobyla" Trzej bohaterowie, którzy uratowali wam życie. Zeszli w samo piekło Czarnobyla


Francouzské jaderné elektrárny mohou zůstat v provozu o deset let déle, pokud provedou nezbytnou údržbu

Více než polovina nejstarších jaderných reaktorů provozovaných francouzskou elektrárenskou společností EDF bude moci zůstat v provozu o deset let déle, než se předpokládalo, pokud na nich firma provede nezbytnou údržbu. Ve čtvrtek o tom rozhodl francouzský úřad pro jadernou bezpečnost (ASN), který tím prodloužil životnost 32 reaktorů o výkonu 900 megawattů ze 40 na 50 let, uvedla agentura Reuters. Dlouho očekávané rozhodnutí přichází v době, kdy se řada z 58 reaktorů provozovaných EDF a postavených v 70. a 80. letech pomalu blíží konci své životnosti.


Tízezernyi rendőr vigyáz az atomvonatra

Szigorú biztonsági intézkedések közepette átlépte a francia-német határt az erősen sugárzó atomhulladékot szállító tehervonat szombaton. A német atomerőművekből származó, majd Franciaországban feldolgozott 123 tonna nukleáris hulladékot szállító vonat a Rajnán átívelő hídon kelt át délután, hogy elkerülje a tiltakozók blokádját. Németországban is várhatóan tüntetők tízezrei tiltakoznak majd a szerelvény 1000 kilométer hosszú útvonalán, és mintegy 16 ezer rendőr vigyáz arra, hogy zavartalan legyen útja. (MTI)


Atomreaktort építenek Bulgáriában

A Toshiba amerikai leányvállalata, a Westinghouse 30 százalékos részesedést szerzett abban a cégben, amely megépíti Bulgária atomerőművének újabb reaktorát.Az erről szóló megállapodást pénteken írták alá, de csak azután lép életbe, hogy a dokumentumot jóváhagyta az október 5-i választások után felálló új bolgár kormány.
MTI


Orbán: Nem érdemes pitizni

Magyarországnak nem érdemes pitiznie, a Déli Áramlat dossziéja lezárult. Ha az oroszok kiszállnak a paksi bővítésből, a szerződés szabályozza, mik lesznek a következmények. Hat nap munkából talán már meg lehet élni, úgyhogy a boltokat bezárathatják vasárnap. Ha az oroszok úgy látják, a Déli Áramlat lehetősége elment, akkor "nekünk nem érdemes pitizni" azért, hogy nem lehetne-e mégis megvalósítani, mondta Orbán Viktor miniszterelnök a Kossuth Rádióban. ANabucco, majd a Déli Áramlat meghiúsulása után most egy harmadik lehetőséget kell kidolgozni, és ennek munkálatait meg is kezdték, állítja a miniszterelnök.Magyarország és Azerbajdzsán között van egy stratégiai megállapodás, amely lehetőségeket jelent Magyarországnak. Most ennek "aprópénzre váltása" a feladat. A miniszterelnök szerint ha esetleg a paksi atomerőmű bővítéséből is kiszállnának az oroszok, akkor az nem valósul meg. A nemzetközi szerződések azt is tartalmazzák, milyen következményei vannak, ha valamelyik fél eláll a szándékától Hatból talán már igen A legegyszerűbben a kereskedelemben oldható meg, hogy"senkit ne lehessen vasárnap dolgoztatni", véli Orbán Viktor. Hosszú ideig tartott a vita, amelyben neki a legerősebb érv az osztrák és a német rendszer volt, tette hozzá. Évekkel ezelőtt Orbán Viktor még elutasította a vasárnapi zárva tartást, de úgy látja, most már hat nap munkából talán meg lehet élni. Nagyjából biztonságban A Budapest Bank megvásárlásáról azt mondta: az ország akkor halad a nemzeti függetlenség felé, ha a bankrendszer legalább 50 százaléka nemzeti tulajdonban van. A Budapest Bank megvételével a magyar tulajdoni arány a bankrendszerben jóval 50 százalék fölé ment, "nagyjából biztonságban érezhetjük magunkat". A kabinetnek nem áll szándékában "egy hatalmas többségi állami tulajdonú mamutnak a kiépítése" - tette hozzá. Veszélyben a függetlenség John McCain amerikai szenátor szavait a miniszterelnökprovokációnak nevezte. Ajelenlegi magyar függetlenség valakinek nem tetszik, ezért támadják Magyarországot, véli.


Očekávaný vítěz voleb v Polsku žádá do výzbroje jaderné zbraně, kvůli obraně proti Rusku

Vítejte na velitelství Mnohonárodního sboru Severovýchod v polském Štětíně. Sbor místního regionálního velitelství NATO v Evropě sbírá informace o regionu, cvičí se spojenci a připravuje se k velení. Pro očekávané vítěze nedělních polských voleb, konzervativní stranu Právo a spravedlnost (PiS), to je ale málo. K repertoáru polské pravice patří obrana, bezpečnost a varování před agresívním Ruskem. Případná konzervativní vláda tak připravuje zvýšit obranné výdaje, navýšit počet vojáků a nakoupit novou techniku. Polští experti usilují i o posílení přítomnosti spojenců v severovýchodní části Aliance. Z Polska píše náš zpravodaj. Štětín(od našeho zpravodaje)- V klidné částipolskéhoŠtětína, mezi vilovou čtvrtí a malým sídlištěm, stojí za vysokým plotem skupina žlutě natřených domů s velkým prostranstvím uprostřed. Na první pohled nepřipomíná kasárna. Jednotlivé domy mají nápisy Berlín či Kodaň a protínají se tu ulice jako Labe a Odra. Občas po nich projde skupina vojáků v různých uniformách. Klid tohoto místa vůbec nenaznačuje, že za zdmi těchto budov vznikají plány, jak před případnouruskouagresí ubránit východní částSeveroatlantické aliance. Vítejte na velitelství Mnohonárodního sboru Severovýchod, jednoho z regionálních velitelství NATO vEvropě. Pro očekávané vítěze nedělních polských voleb, konzervativní stranuPrávo a spravedlnost(PiS), jsou tato kasárna jen drobečkem z toho, co by od spojenců očekávali. Zdejší sbor má za úkol především sbírat informace o regionu severovýchodní Evropy, cvičit se spojenci a připravovat se k velení. Čtyři stovky tabulkových míst mají být naplněny a vojáci vycvičeni do léta příštího roku, kdy se ve Varšavě koná summit NATO. Ten má završit přípravu na obranu východních spojenců započatou loni v září na summitu ve Walesu. "Hlavním úkolem velitelství je udržet přehled o situaci v severní a východní Evropě, organizovat výcvik jednotek NATO, velet jednotkám rychlé reakce a dosáhnout schopnosti velet větším jednotkám," řekl Aktuálně.cz podplukovník Lubor Štamberk, jeden ze sedmi Čechů, kteří na velitelství ve Štětíně působí. Jenže Poláci (a nejvíce ohrožení Pobalťané) chtějí víc. Případná konzervativní vláda hodlá zvýšit obranné výdaje z dnešních dvou na tři procenta HDP, zvýšit počet vojáků z dnešních sto tisíc na sto čtyřicet tisíc a pořádat pravidelná cvičení dalších uniformovaných složek tak, aby do zbraně v případě potřeby mohlo nastoupit až 300 000 Poláků a Polek. A plánují se také velké nákupy, které mají až neuvěřitelný dlouhodobý cíl: získat vlastní jadernou odstrašující kapacitu. V plánech PiS je totiž upravit polské stíhačkyF-16tak, aby mohly nést americké jaderné bomby B-61-12, jako to mají Belgičané, Němci, Italové, Nizozemci a Turci. Hlavním prostředkem odstrašujícím protivníka byly zatím v plánech polské armády dvě ponorky s raketami dlouhého doletu, dodané z Francie. Varšava je také právě v procesu nákupu prvních částí protiraketové obrany Patriot zUSA, i když konzervativci by možná rádi výrobek firmy Raytheon nahradili evropsko-americkým systémem MEADS firmy Lockheed Martin. Bezpečnost, obrana a varování před agresivním Ruskem patří k repertoáru polské pravice v mnohem silnější míře, než to známe například v Česku. I když ty nejagresivnější rusofoby konzervativci v kampani schovali, je zřejmé, že pokud Právo a spravedlnost vyhraje, přinejmenším v rétorické rovině bude mít polský militarismus zelenou. Není totiž jasné, odkud chce PiS vzít peníze na vyšší obranné výdaje. Ve Štětíně na velitelství sboru, který vznikl z původní polsko-německo-dánské jednotky, volebním vášním nepropadají. Ale plánovači jsou ve střehu a tvoří nervové centrum obrany východní hranice. "Sbor je svého druhu regionální strážce NATO pro Polsko a Pobaltí. V případě agrese ze strany jiných mocností - což je reálná možnost - by měl plnit úkoly spojené s vedením bojových operací," řekl podplukovník Jacek Lenczewski z plánovacího oddělení velitelství. "Ambicí je, aby velitelství po dosažení plné připravenosti v roce 2017 velelo až pěti divizím a dalším podpůrným jednotkám, tedy desítkám tisíc lidí." Vojáci NATO z devatenácti zemí se tu zatím secvičují ke spolupráci a navzájem poznávají. Zároveň sbírají informace. Odsud se má velet i nově tvořeným Silám velmi rychlé reakce, tedy pěti tisícům mužů a žen, které mají první odpovědět na případný útok na spojence v severní části Evropy. I proto tu působí také vojáci z neutrálního Finska a Švédska. Rusovézvýšili napětí na severovýchodě Evropy poprvé v roce 2009, kdy při cvičení Západ simulovali jaderný útok na Polsko. Čím se plánovači NATO zabývají nyní po zkušenosti se zelenými mužíky na Krymu a východníUkrajině, pro což se vžil název hybridní hrozba? "Nejméně pravděpodobný je nyní v Pobaltí konvenční útok. Zabýváme se především odpovědí na hybridní útoky. To je pro nás nová výzva. Použití jaderných zbraní v případě obrany Pobaltí v našich scénářích není," vysvětluje podplukovník Lenczewski. Polští experti ale tvrdí, že současné plány, na které se připravuje mezinárodní sbor ve Štětíně, nejsou dostačující. Na summitu ve Varšavě proto chtějí předložit - ať už bude vládu po volbách sestavovat kdokoliv - návrh na "strategickou adaptaci", tedy posílení přítomnosti spojenců v severovýchodní části Aliance, aby tím odstrašili případného útočníka. Uvažované rozmístění výstroje a výzbroje americké obrněné brigády v Polsku a v Pobaltí nestačí. "NATO musí mít věrohodnou schopnost odstrašení, což vyžaduje stálou přítomnost bojových jednotek v ohrožených zemích, které by byly schopné pomoci bez toho, aby čekaly na politické rozhodnutí o svém nasazení," je přesvědčen Wojciech Lorenz, obranný expert Polského institutu mezinárodních vztahů (PISM). Hlasujte pro nás v internetové anketě Křišťálová Lupa 2015 v kategorii Zpravodajství. Za každý Váš hlas děkujeme! HLASOVAT MŮŽETE ZDE >> Pokud Aliance podle něj na severu neposílí, ztratí důvěryhodnost jako kolektivní obránce a uvrhne své malé pobaltské členy do přímo existenciálního rizika. Této hrozbě čelí Poláci tím, že posílí všemi možnými a dostupnými prostředky vlastní obranu. Plány na modernizaci ozbrojených sil v hodnotě 800 miliard korun na deset let už před dvěma lety začala uvádět v život současná vládaObčanské platformy. To, že Poláci ve Štětíně hostí velitelství, jehož status a schopnosti mají v průběhu dvou let narůstat, je tak pro Varšavu jen jedním z kroků - i když důležitých - k zajištění vlastní bezpečnosti.


Korea Płn. wprowadzi moratorium na testy jądrowe i wzbogacanie uranu

Korea Północna, w zamian za amerykańską pomoc żywnościową, zgodziła się wprowadzić moratorium na testy jądrowe, wzbogacanie uranu na terenie kompleksu jądrowego Jongbion oraz wystrzeliwanie pocisków rakietowych dalekiego zasięgu. Phenian zgodził się też na wpuszczenie na teren tego obiektu inspektorów z Międzynarodowej Agencji Energii Atomowej (MAEA). Ich celem będzie weryfikacja wstrzymania działań jądrowych. W zamian Waszyngton obiecał Phenianowi 240 tys. ton pomocy żywnościowej. Według Departamentu Stanu USA możliwe będzie zwiększenie tej pomocy. Informacje te podał jednocześnie amerykański Departament Stanu i północnokoreańska agencja KCNA. Jest to efekt zeszłotygodniowych rozmów USA i Korei Północnej, które odbyły się w Pekinie. Jak pisze agencja Reutera, postanowienia te torują drogę do ewentualnego wznowienia sześciostronnych rozmów w sprawie północnokoreańskiego programu jądrowego, które zostały przerwane trzy lata temu. Rezygnacja ze wzbogacania uranu była jednym z najważniejszych, stawianych przez Waszyngton warunków wznowienia rozmów sześciostronnych, w których obok USA i Korei Północnej biorą udział także Rosja, Chiny, Japonia i Korea Południowa. Dzisiejsza decyzja oznacza także ważną zmianę w polityce Phenianu, po śmierci w grudniu ubiegłego roku dyktatora Kim Dzong Ila - zaznacza Reuters. KCNA podaje, że najnowsza decyzja Phenianu ma na celu "utrzymywanie pozytywnej atmosfery" podczas - jak to określono - rozmów na wysokim szczeblu między USA a Koreą Północną. Według rzeczniczki Departamentu Stanu USA Victorii Nuland Korea Północna chce "poprawić dialog i wykazać zaangażowanie na rzecz denuklearyzacji". W oświadczeniu Departamentu Stanu czytamy, że "Stany Zjednoczone nadal są głęboko zaniepokojone zachowaniem Korei Północnej w wielu dziedzinach, ale dzisiejsza zapowiedź odzwierciedla ważny, choć ograniczony, postęp w odpowiadaniu na niektóre z nich". Szef MAEA Yukiya Amano uznał, że środowa decyzja "to ważny krok naprzód". Podkreślił, że MAEA "jest gotowa wrócić do Jongbionu", by rozpocząć monitorowanie wstrzymywania działań jądrowych. W 2009 r. Korea Północna wydaliła inspektorów MAEA z tego ośrodka wzbogacania uranu. Amano zaznaczył, że MAEA "odgrywa istotną rolę w kontroli (północnokoreańskiego) programu jądrowego". Zadowolenie z postanowień rozmów w Pekinie wyraziła też szefowa amerykańskiej dyplomacji Hillary Clinton. - To pierwszy skromny krok w dobry kierunku - oceniła. Podkreśliła, że Stany Zjednoczone "bardzo uważnie śledzą działania nowych przywódców" Korei Północnej. - Będziemy oceniać liderów po ich czynach - dodała. Także Japonia i Korea Południowa zareagowały pozytywnie na środową decyzję. MSZ w Seulu oceniło, że może ona stanowić podstawę do szerszego porozumienia w sprawie północnokoreańskiego programu jądrowego. Po zeszłotygodniowych rozmowach USA-Korea Płn. o programie atomowym Phenianu amerykański wysłannik Glyn Davies ocenił, że osiągnięto niewielki postęp. Było to pierwsze spotkanie przedstawicieli obu państw od śmierci Kim Dzong Ila.


Elhallgatták az igazat az oroszok a titokzatos 2017-es radioaktív felhőről

Kövesse az Indexet Facebookon is! 2017-ben egy radioaktív szivárgás miatt Kelet-Európa nagy részét titokzatos radioaktív felhő borította be. A sugárzás Oroszországon kívül nem jelentett veszélyt, ám a szivárgás helyének közvetlen környezetében akár nagyon is. Az incidens részleteit tisztázó nemzetközi kutatás eredményéről az USA tudományos akadémiájának folyóirata, a PNAS számolt be. Az orosz hatóságok többször is tagadták, hogy a körülbelül egy éves felezési idejű Ruténium-106 izotóp a kazah határhoz közeli Majak nukleáris létesítményből került a szabadba. A Roszatom vezette vizsgálóbizottság akkorarra jutott, hogy a szennyezést egy, az áramtermeléshez izotópokat használó műhold okozta, amikor a légkörbe visszahullva elégett, és hogy nincs elég adat az incidens helyének pontos meghatározásához. Ez a műholdas verzió az, amit a mostani jelentés egyértelműen cáfol, valamint azt is, hogy a szennyezés forrása Romániában lett volna, ahol amúgy a legmagasabb volt a sugárzás szintje. A tudóscsapat arra is kitért, hogy épp az orosz hatóságok késlekedése miatt nem sikerült időben megszerezni azokat a bizonyítékokat, melyek segítségével pontosan meghatározható lett volna a baleset helye, hogy óvintézkedéseket hozhassanak, nehogy az eset megismétlődjön. A kutatás során 1300 pontról gyűjtöttek adatokat, és ezeket elemezve arra jutottak, hogy a szivárgás helye mégiscsak a Majak újrafeldolgozó létesítmény lehetett, a szabadba jutó ruténium pedig valószínűleg cérium-144 radioizotóp előállításához kellett, amit egy olaszországi neutrínó-kísérlethez szántak. Az egyik német tudós, Georg Steinhauser aggasztónak nevezte, hogy bár senkinek nem esett baja, Oroszország mégsem vállalta a felelősséget a balesetért. A szennyezést 2017 október elején először Ausztriában, majd Németországban észlelték. A Majak létesítményben, amely katonai és civil célokat is szolgál, 1957-ben komoly baleset történt, több tízezer embert betegítve meg. (WaPo,PNAS) Frissítés:a Rosatom Central Europe s.r.o. Magyarországi Fióktelepe 2019. július 31-én, szerdán, egy Indexhez eljuttatott közleményben reagált a fentiekre: A PNAS beszámolója a 2017 szeptemberében bekövetkezett ruténium-106 izotóp eredetével kapcsolatban nem tartalmaz új felvetést és következtetést. A jelentésben közölt adatok gyakorlatilag megegyeznek azokkal, amelyeket korábban a számos szakértőt, valamint a francia, finn, svéd, német, norvég, brit és orosz tudósokból álló speciális nemzetközi független tudományos bizottság tett közzé, amelyek nem találtak kapcsolatot a ruténium-106megjelenése és az oroszországi atomipari ágazat vállalatainak tevékenysége között. A PNAS jelentése feltételezésekre épül, és a szerzők a Majak újrafeldolgozó létesítményre utalnak, hangsúlyozva annak felelősségét a szivárgás miatt. A szakemberek és a tudósok már többször megvizsgálták ennek lehetőségét. A szabályozó testületek szakértők és bizottságok bevonásával számos belső és külső ellenőrzést végeztek el, amelyek megállapították: a Majaknak nem volt köze a szivárgáshoz. Szeretnénk hangsúlyozni, hogy a Majak szakemberei már korábban is nyilatkoztak a ruténiummegjelenésének „cérium változata” kapcsán. A cérium-144 radioizotóp előállításához kapcsolódó munkák során semmilyen körülmények között nem következhet be ruténium-106kibocsátás. A 2017 augusztusa és novembere között a cérium-144 előállításához csakritkaföldfémekből álló koncentrátumot használtak, amely csak „nyomokban” tartalmazhatottruténium-106-ot. Az előkészítési szakaszban keletkező összes folyékony oldatot – beleértve aruténium izotópokat is – még 2017 júliusában speciális tárolókba szállították. 5 könyvTöbb mint 600 meghökkentő, érdekes és tanulságos történet! Kövesse az Indexet Facebookon is!


Fegyverkeznek a nagyhatalmak, új hidegháborútól tart az ENSZ-főtitkár

Kövesse az Indexet Facebookon is! António Guterres, az ENSZ főtitkára hétfőn felszólította az Egyesült Államokat és Kínát, hogy tegyen lépéseket a „teljesen működésképtelenné vált” kapcsolataik javítása érdekében, egyúttal új hidegháborútól is óvott – számolt be az MTI. Mindenáron meg kell akadályoznunk egy hidegháborút, mert ez már más lenne, mint az előző, esetleg sokkal veszélyesebb is – szögezte le az ENSZ-főtitkár, kiemelve, hogy a szovjet-amerikai szembenállás a maga idejében „nyilvánvaló szabályokat” teremtett: mindkét fél tisztában volt a nukleáris pusztítás veszélyével, így mindig lehetőséget biztosított az ellentétek háttércsatornákon keresztül történő rendezésére. A jelenlegi helyzet azonban sokkal kevésbé átlátható, a múltbeli tapasztalatok pedig lassan kifakulnak az emberek emlékezetéből – figyelmeztetett Guterres. A főtitkár aggodalmát fejezte ki az ausztrál-amerikai-brit háromoldalú védelmi és biztonsági partnerség miatt is, amelynek keretében Canberra nukleáris meghajtású tengeralattjárókat szerez be az Egyesült Államoktól. Az alku eredményeképpen létrejött szerződésrePekingmellettPárizs is élesen reagált, Canberra ugyanis emiatt felmondta a hagyományos meghajtású tengeralattjárók szállításáról Franciaországgal 2016-ban kötött szerződését. Mint aztmegírtuk, a brit, az amerikai és az ausztrál kormány új háromoldalú védelmi és biztonsági partnerség létrehozását jelentette be AUKUS néven. A közös közlemény nem említi név szerint Kínát, de a BBC brit közszolgálati médiatársaságnak nyilatkozó szakértők szerint az AUKUS-kezdeményezés egyértelmű kifejeződése annak az aggodalomnak, amellyel az amerikai, a brit és az ausztrál kormány az indiai- és a csendes-óceáni térségben zajló kínai katonai tevékenységet figyeli. Boris Johnson brit miniszterelnök úgy fogalmazott: az Indiai- és a Csendes-óceán az egyre intenzívebbé váló geopolitikai versengés középpontjában van, és ebben a térségben megoldatlan területi viszályok parázslanak, potenciális fellángolási pontokkal. Johnson hangsúlyozta: ez a térség az új, többek között a kibertérben megjelenő biztonsági kihívásoknak is az egyik frontvonala. Vissza a jövőbe az ukrán fronton. A hadieszközök javításában segédkezhetnek. Napra pontosan tudják, mióta. Kövesse az Indexet Facebookon is!


5. rocznica katastrofy w Fukushimie. Zobacz archiwalne zdjęcia

11 marca 2011 roku silne trzęsienie ziemi i gigantyczne tsunami spowodowały awarię systemów chłodzenia i w rezultacie stopienie się prętów paliwowych w elektrowni atomowej Fukushima I we wschodniej Japonii. Doszło do znacznej emisji substancji promieniotwórczych. Ponad 160 tys. mieszkańców pobliskich miejscowości zostało ewakuowanych, skażona została woda, żywność i powietrze. Była to największa katastrofa nuklearna od wybuchu reaktora w elektrowni w Czarnobylu w 1986 roku. Zobacz archiwalne zdjęcia.


Spórolósak lettünk: rekordalacsony volt szeptemberben az ország áramfogyasztása

Úgy tűnik, tovább tart a spórolós üzemmód a magyar áramfogyasztóknál: aki csak teheti,  a brutálisan megemelkedett árak miatt visszavesz a használatból. Ennek köszönhetően szeptemberben olyan kevés áramot fogyasztottunk, hogy ennél kevesebbet csak 2008-as gazdasági világválság második hullámának lecsengése idején mértek az órák.
A Mavir adatai szerint a hónap folyamán ateljes országos bruttó villamosenergia-felhasználása(3458 GWh) mintegy 2 százalékkal volt alacsonyabb, mint egy évvel korábban (3528,1 GWh). Ez ugyan éves összevetésben valamivel kisebb esés, mint amit a nyári hónapok mutattak (-3,5%, -5,6%, -2,7%), de már közel évtizedes mélypontot jelöl: legutóbb 2013-ban volt alacsonyabb a felhasználás. (Akkor, a 2008-as gazdasági világválság második hullámának hazai lecsengése idején, 3354,2 GWh volt a felhasználás.) Igaz, ezek az adatok nem tartalmazzák a háztartási méretű (HMKE) naperőművek termelése által kielégített felhasználási igényt. Az idei első hónap végén a hazai napelemes HMKE-állomány beépített teljesítőképessége már az 1400 MW-ot közelítette, több mint 350 MW-tal meghaladva az egy évvel korábbit – írja aportfolio.hu. Az áramfogyasztás alakulására a külső hőmérséklet is hat. A múlt hónapban 16 Celsius-fok volt a havi átlaghőmérséklet a Mavir adatai alapján, ami 1,7 fokkal alacsonyabb a 2021. szeptemberi értéknél. Az Országos Meteorológiai Szolgálat közlése szerint a havi középhőmérséklet országos átlagban 15,5 fok volt, ami fél fokkal elmaradt a sokévi átlagtól. Ez azt is jelenti, hogy az idei első őszi hónapban a fűtési igény jelentősen magasabb lehetett, mint a tavalyi hasonló időszakban. A rezsiemelés hatására azonban a tavalyinál többen spóroltak elektromos fűtőberendezéseik használatán, és a villamos energiát piaci áron beszerző cégek fogyasztása is csökkenhetett. A lap szerint a szeptemberi felhasználás legnagyobb részét (31,15%) a Paksi Atomerőmű termelése fedezte, nem sokkal megelőzve az importot (30,65%). A gáztüzelésű erőművek részaránya ugyanakkor a 18 százalékot közelítette, a szén-/lignitalapú termelés súlya 7,36 százalék, a naperőműveké 7,22, a biomasszáé 2,61, a szélenergiáé pedig 1,06 százalék volt. A felhasználási mix fennmaradó részét a biogáz-, a hulladék- és a tüzelőolaj-égetés, valamint a vízerőművek biztosították.


Tiltott lett az Igaziból, védeni kell a kártyákat

Minden külgazdasági rekord megdőlt tavaly, mondta Szijjártó Péter, és a Paksi Atomerőmű is rekordéven van túl, ugyanis még sosem termelt ennyi áramot. Jó éve volt a NAV-nak is, azonban 2017-ben több mint 600 milliárd forinttal több adót kell beszednie úgy, hogy körülbelül ugyanennyi az adócsökkentések miatt kiesik. Olcsóbbak lettek a hitelek, viszont a gázolaj drágult. Ez volt a héten a gazdaságban. Az átlag budapesti háromszor gazdagabb, mint az átlag észak-alföldi A budapestiek a leggazdagabbak, átlagosan nettó 17,3 millió forint értékű vagyonuk van, az ország egyes régiói közöttháromszoros a különbség, írta a Világgazdaság a Központi Statisztikai Hivatal (KSH) kutatására hivatkozva. A lap szerint Közép-Magyarország a leggazdagabb régió, átlagosan 15,3 millió forint az egy főre vetített, 26,1 millió forint a háztartásonként számított nettó vagyon, míg az Észak-Alföldön ugyanez már csak 5,5 millió, illetve 10,4 millió forint. 0,9 százalékkal nőtt 2016-ban az ipari termelés A tavalyi év egészét tekintve az ipari termelés 2016-ban 0,9 százalékkal volt nagyobb, mint 2015-ben, jelentette első becslése alapján a KSH. Az ipari termelés tavaly decemberben 0,5 százalékkal csökkent, ugyanakkor a munkanaphatástól megtisztított adat már 1,9 százalékos emelkedést mutat az előző év azonos időszakához képest. 31 milliárddal több bevételt hozott az átalakított NAV Tavaly 12 793 milliárd forint bevételt hozott az államkasszának az átalakított, ügyfélcentrikus Nemzeti Adó- és Vámhivatal, ez31 milliárd forinttal haladta mega költségvetés által elvárt összeget, mondta Tállai András. A Nemzetgazdasági Minisztérium parlamenti és adóügyekért felelős államtitkára szerint az idén még nehezebb dolga lesz az adó- és vámhivatalnak, hiszen a 2016-ban beszedett összegnél 682 milliárd forinttal vár többet a költségvetés úgy, hogy mindeközben a lakosságnál és a vállalkozásoknál az adócsökkentések mintegy 660 milliárd forintot hagynak. Szijjártó Péter: Minden külgazdasági rekord megdőlt Magyarországnak tavalysikerült megdöntenieminden külgazdasági rekordot. Szijjártó Péter külgazdasági és külügyminiszter szerint a magyar gazdaság minden idők legmagasabb exportját produkálta és legmagasabb külkereskedelmi többletét tudta elérni. A KSH adatai szerint a külkereskedelmi termékforgalom 9,978 milliárd euró (3107 milliárd forint) többlettelzárta a tavalyi éveta 2015-ös 8,595 milliárd euró után. Varga Mihály nem ellenezné a devizakötvényt A nemzetgazdasági miniszter szerint kedvező piaci környezetben érdemes devizakötvényt kibocsátania Magyarországnak. Varga Mihály az InfoRádiónak úgy fogalmazott,idén is kedvező a forintpiaci helyzet, az adósságot a belső piacról is meg lehet újítani, ugyanakkor „nem lenne okos dolog”, ha nem élne az ország egy kedvező külpiaci devizakötvény-értékesítési lehetőséggel. Bakiktól menti meg az adózókat a NAV Több mint 4 millió emberrőlveszi le a terheta személyi jövedelemadó (szja) bevallási tervezet elkészítésével a NAV. Az adóbevallás benyújtásakor még mindig az aláírás elmulasztása a leggyakoribb baki. 2016-ban 4,6 millió szja-bevallást dolgozott fel az adóhatóság, míg a költségvetés nettó bevétele személyi jövedelemadó címén 1 717,6 milliárd forint volt. Lehet védeni a csalók ellen a PayPass-kártyákat Amióta az érintéses, vagyis a PayPass-kártyák elterjedtek Magyarországon, időről időre felbukkannakaz adatlopás veszélyeire figyelmeztetőés azok ellen megoldást kínáló oldalak, cégek, termékek. A kártya akár néhány méterről is leolvasható, attól függően, hogy milyen frekvencián működik a kártyába épített chip. Vagyis az adat leszedhető, hiszen az egyik szakportál szerint egy egyszerű okostelefonnal is megoldható az adatok leemelése. Még olcsóbbak lettek a hitelek A jegybank adatai szerintérezhető mértékben csökkentektavaly a lakossági hitelek kamatai, a kedvezőbb árazás szinte minden hiteltípusnál jellemző. A Világgazdaság cikke szerint egyedül a hitelkártyákhoz tartozó kereteknél nőtt kissé az MNB által kalkulált átlagos ráta. Drágult a gázolaj A Mol szerdán2 forinttal emeltea gázolaj árát, a benzin ára nem változott. Az emeléssel Még sosem termelt ennyi áramot a Paksi Atomerőmű Minden korábbináltöbb villamos energiát termelt2016-ban a Paksi Atomerőmű, amelynek már három blokkja megkapta az üzemidő meghosszabbításához szükséges engedélyt, jelentette be Hamvas István, az MVM Paksi Atomerőmű Zrt. vezérigazgatója. Az uniós fővárosok között Budapest az egyik legolcsóbb Európai összehasonlításban a magyar fogyasztók továbbra isaz egyik legalacsonyabb áronjuthatnak hozzá a villamos energiához és földgázhoz, derül ki a MEKH nemzetközi ár-összehasonlító vizsgálatából. Alapnyugdíjjal a nyugdíjproblémák ellen? Szabó László, a Concorde Alapkezelő elnöke szerint az egy nyugdíjasra eső aktív dolgozók arányát tekintve sokkal rosszabb a helyzet, mint ahogy a hivatalos adatok mutatják, tekintve, hogy a legtöbb országban a valós nyugdíjba vonulás átlagéletkora jóval alacsonyabb, mint a hivatalos nyugdíjkorhatár. Úgy véli, hogy az azonnali tüneti kezelésegyik eszköze az alapnyugdíjbevezetése és a minimálnyugdíj felemelése. A Vegas.hu elsőként kapott engedélyt online kaszinó üzemeltetésére Az LVC Diamond Kft. kaszinóüzemeltetőmegkaptaaz első magyarországi online kaszinó üzemeltetésére vonatkozó engedélyét a NAV-tól, a Vegas.hu oldalon a játékosok regisztrációja hamarosan megkezdődik. Ez is a magyar gazdaságban történt: A turizmus is megérezte a franciaországi terrortámadásokat Bulgáriában, Szlovákiában és Lengyelországbannőtt a legnagyobb aránybana vendégéjszakák száma 2016-ban, de Magyarországon is jelentős volt az emelkedés. A terrortámadások miatt Franciaország a nagy vesztes a turizmusban. Az Eurostat adatai szerint 2016-ban több mint 2,8 milliárd vendégéjszakát töltöttek el a turisták az Európai Unió szálláshelyein, ami 2 százalékos emelkedés az előző évhez képest. Dollármilliárdokat költenek a Super Bowl miatt Egyetlen másodperc reklám a Super Bowlon50 millió forintnyi dollárból vehető meg, míg egy átlagos jegyért több ezer dollárt sem sajnálnak a fanatikusok. A döntőt egyébként a Patriots nyerte az Atlanta ellen. A Super Bowl-történelem első hosszabbításán a New England Patriots elképesztő, 25 pontos hátrányt ledolgozva lett bajnok az Atlanta Falcons ellen. Ekkora fordítás még nem fordult elő a tengerentúli amerikaifutball-liga, az NFL nagydöntőjében, mint ahogy az irányítók között Tom Brady is új csúcstartó lett azzal, hogy ötödik Super Bowl-győzelmét aratta. A két csapat együttes értéke 4,87 milliárd dollár (körülbelül 1400 milliárd forint), ami majdnem a magyar költségvetés tizede. A svájciaknak elegük lett a multikból Népszavazáson szegülnek ellen a multiknak a svájciak, akik nem szeretnék a továbbiakban a nagyvállalatokat különleges bánásmódban részesíteni, és errőljövő vasárnap döntenek. A nemzeti és a külföldi vállalatokra vonatkozó adókulcsok közötti eltérés felháborítja a svájciakat, akik elutasítják a kirívó adóelőnyöket nyújtó, egyedi megállapodásokat a multik és a tartományok között. Az IMF és az EU egymást hibáztatja az elrontott görög mentőprogramért Könnyen lehet, hogy az idei francia, német és holland választások egyik nagy vesztese Görögország lesz. Miközben az Európai Unió és a Nemzetközi Valutaalapegymást hibáztatjaaz Athénre kényszerített, befuccsolt gazdaságpolitika miatt, a közelgő választások miatt a német és francia befolyás alatt álló euróövezet ragaszkodik a görög megszorítások folytatásához, és hallani sem akar az adósság részleges elengedéséről. Igazi Tiltott Sör néven árulják az Igazi Csíki Sört ÁtmenetilegIgazi Tiltott Sör néven forgalmazzagyártója az Igazi Csíki Sört, közölte a csíkszentsimoni sörgyártó, miután a Heineken romániai leányvállalatával szemben a gyártópert vesztetta névválasztás ügyében. A Heinekennek ugyanis már van ilyen terméke, igaz, azt román névvel forgalmazzák.


Fehérorosz munkásokat hozna Paks 2 építésére egy KDNP-s politikus-vállalkozó

Kövesse az Indexet Facebookon is! Magyarország a belarusz állami árutőzsdén keresztül vehet építési anyagokat a paksi atomerőmű bővítéséhez, és vendégmunkásokat is hozna az építkezésen dolgozni –írja a G7a belarusz állami hírügynökségre hivatkozva. A BUCE nevű minszki árutőzsde azt közölte a hírügynökséggel, pénteken látogatott el hozzájuk egy magyar delegáció, amelyben részt vett a minszki Magyar Nagykövetség külgazdasági attaséja, Szentpéteri Bertalan, valamint egy szegedi építőipari cég, a Clean Star Complex Kft. képviselői. A hír szerint Varga Róbert, a Clean Star ügyvezetője és résztulajdonosa azt mondta, hogy a Magyar Nagykövetség ajánlására kereste fel az árutőzsdét. A portál megkereste Varga Róbertet, aki azzal indokolta, hogy Belaruszból hoznának be anyagot, hogy mostanában akadozik a fabehozatal Ukrajnából az ottani politikai helyzet miatt, Belarusz viszont "Európa legerdősebb országa". Ez utóbbi tényszerűen egyébként nem igaz, igazából csak a 7. helyen áll a Világbank adatai szerint. Varga azt mondta, nincs szerződése a paksi bővítésre, de próbál majd megrendeléseket szerezni, és ehhez szeretne megfelelő hátteret biztosítani. Ha sikerülne részt vennie a paksi bővítésben, akkor részben Fehéroroszországból biztosítana kölcsön-munkaerőt az építkezésre, mondta még el. Az fehéroroszországi Lukasenko-diktatúráról elég megengedően nyilatkozott Varga: Nagyon pozitív a klíma, nagyon rugalmasan álltak hozzám. Az terjeng róluk, hogy borzalmas diktatúra az ország, de semmi erre utalót nem érzékeltem. Semmilyen személyi kultusszal vagy rendőrállami jelenléttel nem találkoztam. A Clean Star Complex szegedi bejegyzésű cég, tizenöt éve alapították, az építőipar mellett ipari létesítmények takarításával és munkaerő-kölcsönzéssel foglalkozik. A cég több nagy projektben is részt vett az utóbbi években, árbevétele 700 millió és 1,2 milliárd forint körül mozgott. Dolgozott a Duna Aszfalt alvállalkozójaként autópálya-építésen, és újított fel kormányhivatali épületet Csongrád megyében. Varga Róberttől a politizálás sem áll távol, jelenleg a szegedi KDNP elnökségének a tagja, 2014-ben pedig a Fidesz-KDNP színeiben képviselőjelölt volt a szegedi önkormányzati választáson, de nem került be a testületbe. A külügyminiszter a Roszatom vezetőivel is tárgyalt. Ezáltal tovább erősödik az energiaellátás biztonsága, és az ország függetlensége. A helyszínen jelenleg amerikai, német és francia cégek is dolgoznak. Kövesse az Indexet Facebookon is!


Z elektrární vyhlásili veobecné ohrozenie

Jaslovské Bohunice 10. augusta (TASR) - Rozozvuanie sirénkolísavým tónom v obciach v okolí jadrových elektrární v JaslovskýchBohuniciach nespôsobil ... Jaslovské Bohunice 10. augusta (TASR) - Rozozvuanie sirén kolísavým tónom v obciach v okolí jadrových elektrární v Jaslovských Bohuniciach nespôsobil personál elektrárne. Pre TASR to povedal Dobroslav Dobák, vedúci oddelenia medzinárodných vzahov a styku s verejnosou Atómových elektrární Bohunice.SkryVypnú reklamuSkryVypnú reklamuSkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamouSkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamou Poprel tak pôvodné informácie, poda ktorých signalizovanie veobecného ohrozenia zapríinil hlavný ininier elektrárne. Poda D. Dobáka pri pravidelnom preskúaní funknosti varovného systému dolo k zmene vyslaného signálu v energetickej rozvodni v Kriovanoch nad Dudváhom, o spôsobilo v Trnave a obciach smerom na Galantu signalizovanie veobecného ohrozenia. alie tri rozvodne dokázali spúací signál vyhodnoti správne, a preto v niektorých astiach Trnavského kraja znel napoludnie dvojminútový stály tón sirén. Vedúci odboru civilnej ochrany obyvatestva Krajského úradu v Trnave Jozef Kluka sa nazdáva, e spustenie sirén s dvojminútovým kolísavým tónom znamená regulárne vyhlásenie veobecného ohrozenia. Poda jeho názoru mali Slovenské elektrárne, atómové elektrárne Bohunice zabezpei okamité informovanie obyvatestva o technickej poruche a o tom, e v skutonosti im iadne nebezpeenstvo nehrozí. On osobne si vyiadal písomné stanovisko námestníka riaditea pre technickú podporu a bezpenos Atómových elektrární Bohunice Jozefa Huttu k udalosti, do 15.00 h ho ete nedostal. Starostovia obcí, v ktorých sirény oznamovali veobecné ohrozenie, telefonovali na odbory civilnej ochrany okresných úradov, kde ich informovali, e ide o faloný poplach, ktorý bol vyhlásený omylom hlavného ininiera elektrárne. Vo väine prípadov vak zabudli obecným rozhlasom vyhlásený poplach odvola.


Mraky dymu z prírodných poiarov v Rusku smerujú na západ

Mraky dymu z prírodných poiarov v európskej asti Ruskej federácie smerujú na západ. Poda prepotov Nemeckej meteorologickej sluby (DWD) dorazia pravdepodobne v nasledujúcich troch doch nad územie Poska a juné regióny védskeho kráovstva. Dotknú by sa vak mohli údajne aj východných oblastí spolkovej republiky. Predbene nie je známe, i sú súasou týchto mrakov aj rádioaktívne iastoky.DWD niekokokrát denne preratúva smerovanie mrakov zoblastí suovaných poiarmi, výsledky meraní poskytuje potom Spolkovému úradu pre ochranu pred iarením (BfS), ktorý posudzuje moné riziká. Zo 48meracích staníc zhromauje zväa automaticky aj informácie orádioaktivite vovzduí a zrákach. Pri prekonaní maximálne povolených hodnôt vyvolávajú zariadenia poplach vcentrále DWD vOffenbachu. Hovorca BfS, ktorý rádioaktivitu ovzduia kontroluje navye spomocou 1800meracích sond, Florian Emrich dnes pre agentúru DPA zdôraznil, e zrádiologického hadiska Nemecku nehrozí iadne nebezpeenstvo. írenie rádioaktívnych látok pri lesných poiaroch je toti na rozdiel od vývoja po havárii vernobyle, ke sa po explózii vJE dostali do vekých výok a dokázali prekona veké vzdialenosti regionálne limitovanýmjavom.


Technické fakulty odmítají studenty z Íránu. Kvůli mezinárodním sankcím

Za studiem se chtěli vydat do Česka. Na technických fakultách ale narazili. Mladí Íránci se jen tak do přednáškových sálů českých univerzit nedostanou. Zástupci škol i úředníci se totiž odvolávají na mezinárodní sankce. I když si každá fakulta o studentech může rozhodnout sama, většina z nich se drží rezoluce OSN.Osmadvacetiletá Nazlí Farochíová vystudovala geomatiku na technické fakultě Radžáího univerzity v Teheránu. Na mikrofon mluvit nechtěla. Mimo záznam ale prozradila, že se v Praze hlásila na magisterské studium.Na ČVUT v Praze chtěla studovat program výstavby energeticky úsporných budov v prostředí ohrožovaném přírodními katastrofami, což jsou v Íránu častá zemětřesení.I když tento obor nemá nic společného s jaderným programem, byla odmítnuta s odvoláním na mezinárodní sankce. Docela ji to šokovalo, protože v jiných zemích na Západě prý Íránci takové technické obory běžně studují. „V mých očích Češi Íránce diskriminují,“ podotkla.Íránské studentské spolky  registrují několik  studentů, kteří dostali odmítavé dopisy ze stavební fakulty ČVUT, kde chtěli  absolvovat magisterské studium v  rámci programu Erasmus placeného EU.„Domníváme se, že Česká republika překračuje smysl a rozsah sankcí. Je zjevné, že se české úřady bojí přijímat Íránce jako takové, nebo prostě nechápou účel sankcí,“ řekla z Washingtonu Maná Charrázíová, která se léta angažuje v oblasti lidských práv.Zpravodaj Českého rozhlasu v Bruselu  tedy zjišťoval, jaké je  znění  sankcí. A   jasně se v těch dokumentech mluví jenom o oborech využitelných v jaderném nebo vojenském průmyslu. Takže můžeme říci, že Česko  sankce vykládá opravdu velmi přísně. Jeden pedagog Českému rozhlasu  dokonce řekl, že se v Praze zjevně každý bojí převzít nějakou odpovědnost, a raději tedy preventivně zavádí co nejpřísnější opatření.Univerzita to ale vidí jinak. „Byť tady je architektura a zdá se na první pohled, že je to divné, že to není nic strategického, tak je. My jsme škola technického typu,“ říká Karel Pavelka, proděkan pro zahraniční styky na stavební fakultě ČVUT v Praze.„Máme tady stavební obory, speciální typy betonu pro bezpečnostní zařízení, pro atomové reaktory, pro obranné účely. Máme tady jadernou fakultu. U studentů vyšších ročníků nemůžeme zaručit, že by se k těmto informacím nedostali,“ vysvětlil Pavelka.S tím se shoduje i výklad ministerstva školství. Přesto v Česku mladí Íránci studují, potvrzuje první náměstek Jiří Nantl.„Je to podle aktuálních informací 63 studentů. Tím nejčastějším oborem se jeví lékařství, případně zubní lékařství,“ upřesňuje Nantl s tím, že na technickém oboru jich je minimum.Íránští studentští aktivisté ale upozorňují, že sankcemi, které mají mířit na íránský režim,  jsou prokazatelně postihováni jednotliví řadoví Íránci.  A v případě studentů je to navíc velký paradox, protože víme, že studenti jsou jakousi hybnou silou, která velmi otevřeně vzdoruje íránskému režimu.


Senátoři USA chtějí v případě jaderného útoku na Ukrajinu aktivovat článek 5 NATO

Dva američtí senátoři (republikán Lindsey Graham a demokrat Richard Blumenthal) vypracovali návrh rezoluce, na jejímž základě by měly Spojené státy v případě použití jaderných zbraní Ruskem nebo jeho útoku na Záporožskou jadernou elektrárnu, který by vedl k úniku radiace, žádat aktivaci článku 5 smlouvy o kolektivní obraně NATO. „Představujeme tu (návrh) rezoluce, která říká, že pokud Rusko nebo Bělorusko odpálí jaderné zařízení na Ukrajině ve snaze zastavit protiofenzivu nebo zlomit ukrajinský lid, měl by takový útok být považovaný za útok na NATO,“ oznámil Grahamna tiskové konferenci. Odpálení jaderného zařízení na Ukrajině (včetně záměrného poškození Rusy okupované jaderné elektrárny) by podle něj vedlo k zamoření značné části Evropy včetně amerických spojenců v NATO. A právě to by mělo stačit k aktivaci článku 5 Washingtonské smlouvy, na které stojí Severoatlantická aliance a její kolektivní obrana. 🚨US Senators@LindseyGrahamSC(R) and@SenBlumenthal(D) introduced a bipartisan resolution declaring Russia's use of nuclear weapons or destruction of the occupied Zaporizhia Nuclear Powerplant in Ukraine to be an attack on NATO requiring the invocation of NATO Article 5. ✊pic.twitter.com/p5Tx9WGU0K Článek 5 v mušketýrském duchu jeden za všechny a všichni za jednoho říká, že ozbrojený útok na jakéhokoliv člena NATO bude považován za útok proti všem. Aby mohl být článek 5 aktivován, musí existovat důkazy, že útok na území postiženého státu skutečně pochází ze zahraničí. Dotčený stát pak požádá o uplatnění článku 5. Žádost posoudí Severoatlantická rada, ve které každý z členů reprezentuje jeden jeho zástupce (v případě ČR velvyslanec Jakub Landovský). Tato rada rozhoduje jednomyslně, ale to neznamená, že se do případné odpovědi musí zapojit všechny členské státy. Každá členská země pak podnikne společnou nebo individuální akci, kterou považuje za nutnou k udržení bezpečnosti na území NATO. Článek tedy dává účastníkům široký prostor k tomu, jaké síly využít a v jaké míře. Neznamená to automaticky vstup zemí NATO do ozbrojeného konfliktu.


Německo zřejmě vyklidí odpad z jaderného úložiště

Spolkový úřad na ochranu před zářením zřejmě doporučí vyklizení jaderného odpadu z dolu Asse. Sto dvacet šest tisíc sudů s jaderným odpadem tak asi bude muset úložiště opustit. Šachtám úložiště hrozí zhroucení a tak se hledá řešení pro další osud radioaktivního materiálu.Spolkový úřad na ochranu před zářením má své dobrozdání zveřejnit teprve dnes. List Kölner Stadt-Anzeiger ale zjistil, že by sudy s lehce a středně radioaktivním odpadem měly ohrožené šachty opustit. Po svém vyzdvižení by měly sudy skončit v úložišti Salzgitter.Ve 225 stránkové expertíze údajně stojí, že vyzdvižení sudů je jedinou bezpečně proveditelnou alternativou. Vzhledem k prekérnímu stavu dolu Asse se má s vyklízením začít co nejdříve, doporučují spolkové vládě jaderní experti. Celá operace má přijít asi na dvě a půl miliardy eur.


Ahmadínedád: Iránsky jadrový program nezastavíte

TEHERÁN 5. júna (SITA/AFP) - Iránsky prezident Mahmúd Ahmadínedád varuje západné mocnosti, e je neskoro zastavi jadrový program krajiny, zatia o islamskej republike hrozí uvalenie alích sankcií ... TEHERÁN 5. júna (SITA/AFP) - Iránsky prezident Mahmúd Ahmadínedád varuje západné mocnosti, e je neskoro zastavi jadrový program krajiny, zatia o islamskej republike hrozí uvalenie alích sankcií zo strany OSN. "Je príli neskoro zastavi pokrok Iránu," vyhlásil Ahmadínedád na tlaovej konferencii. "Postúpili sme do alieho tádia a je prineskoro zastavi nás. Nae jadrové aktivity sú legálne a v rámci pravidiel Medzinárodnej agentúry pre atómovú energiu (MAAE). Z náho pokroku budú profitova vetci nai susedia," dodal.SkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamouSkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamou Jeho výrok je posledným varovaním, e Teherán nemá v úmysle podriadi sa poiadavkám OSN na zastavenie programu obohacovania uránu napriek tlaku zo strany USA na uvalenie tretej sanknej rezolúcie proti Teheránu. Ahmadínedád tie ostro zaútoil na západné mocnosti, ktoré obvinil zo snahy o nadvládu nad ostatnými národmi sveta a zo írenia sporov prostredníctvom obsadzovania a vyzbrojovania tátov. "Ak by sa krajiny náho regiónu spojili, veké mocnosti by urite stratili nadvládu nad svetom," vyhlásil. Irán rozúlil Západ svojím odmietnutím pozastavi obohacovanie uránu. Európa a Spojené táty sa obávajú, e tento proces by mohol vies k výrobe jadrových zbraní. Irán opakovane uviedol, e nemá v úmysle zastavi obohacovanie uránu a naopak, pracuje na rozírení programu a v podzemnom závode v stredoiránskom meste Natanz intaluje stovky centrifúg. Minulotýdové rozhovory medzi vysokým predstaviteom Európskej únie pre zahraninú politiku Javierom Solanom a tajomníkom iránskej Najvyej rady pre národnú bezpenos Alím Laridáním nepriniesli iadny pokrok, pretoe obe strany trvajú na svojich stanoviskách. Americká ministerka zahraniia Condoleezza Riceová uviedla, e "jediná otázka", o ktorej sa oplatí rokova, je, i sa Irán pripravuje na pozastavenie procesu obohacovania uránu. Ahmadínedád otvoril tlaovú konferenciu prejavom pri príleitosti 18. výroia úmrtia vodcu iránskej revolúcie ajatolláha Rúholláha Chomejního, v ktorom uviedol, e "imámov odkaz" smeroval k vetkým krajinám sveta.


Napi Gazdaság: Matolcsy váratlanul lemondta a moszkvai útját

A Napi Gazdaság értesülése szerint Matolcsy György váratlanul lemondta pénteken esedékes moszkvai tárgyalását, amelyen a magyar kormány államkötvények vásárlására biztatta volna Moszkvát. A tárgyaláson szóba került volna a leépítést bejelentő Dunaferr, a Malév adósságának ügye, valamint a paksi bővítés is. Váratlanul, gyakorlatilag az utolsó pillanatban mondta le moszkvai útját Matolcsy György nemzetgazdasági miniszter - írja a Napi Gazdaság. A találkozó lemondásának pontos indokaira, az esetleges újabb dátumra és a napirendi pontok hátterére vonatkozó kérdésekre a Nemzetgazdasági Minisztérium szerda estig nem válaszolt érdemben a lapnak. A minisztérium csak azt erősítette meg, hogy a moszkvai utat Matolcsy hivatali elfoglaltsága miatt elhalasztották. Államkötvények, Paks, Malév, Dunaferr A lap azt írja, hogy a találkozón több kényes kérdésről is szó lett volna. Moszkva többek között a paksi atomerőmű bővítésében való részvételről, a Malévben bennragadt követelésről, a Déli Áramlatról, valamint a 2020-as világkiállítás megrendezésére irányuló orosz pályázat magyar támogatásáról tárgyalt volna, Budpaest pedig a magyar államkötvények orosz vásárlását, illetve a Dunaferr ügyét hozta volna fel a tárgyaláson. Az államkötvények népszerűsítése az után került volna terítékre, hogy az azerbajdzsáni állami olajalap vagyonának mindössze 5 százalékát fektetheti spekulatív, azaz befektetésre nem ajánlott kategóriába tartozó kötvényekbe, mint amilyenek a magyar állampapírok is, ráadásul jelezte, nem is tervezi magyar instrumentumok vásárlását - derül ki a Napi Gazdaságból. A lap azt is írja, hogy a Dunaferr és a Malév ügye összefügg, mert az orosz állami kézben lévő Vnyesekonombank (VEB) a Dunaferr többségi tuljaondosa, a banknak pedig a Malév 120 millió euróval tartozik. Az orosz fél a Malév-adósságot rendezni, a magyar kormány pedig arra kíváncsi, hogy vajon a VEB hajlandó volna-e értékesíteni Dunaferr-pakettjét, ugyanis egy potenciális - egyelőre meg nem nevezett - befektető érdeklődik a cég iránt. A Dunaferr azért fontos a kormánynak, mert a közelmúltban 800 fős leépítést illetve a Lőrinci Hengermű teljes leállítását jelentett be a cégvezetés, és kilátásba helyezett további elbocsátásokat is, ami további 3000 ember számára jelentheti munkahelye elvesztését, ezt pedig a kormány szeretné elkerülni.


Csernobil árnyai még ma is felettünk lebegnek

Az 1986-os csernobili atomkatasztrófáról mind a mai napig ellentmondásos hírek terjednek a köztudatban. Az összeesküvés-elméletek hívői eltúlozzák a katasztrófa mértékét, illetve azt állítják, hogy a tudósok és a hatóságok még ma sem árulják el a tényleges adatokat, és nemcsak akkor, de azóta is elbagatellizálják a baleset következményeit. A kutatók viszont azt mondják, hogy minden összegyűjtött adat nyilvános, és ezek nem támasztják alá sem az áldozatok százezres nagyságrendjéről, sem a rákos megbetegedések ugrásszerű növekedéséről szóló pletykákat. 1986. április 25-e szokásos napnak indult a Kijevtől 130 kilométerre északra fekvő, akkor a Szovjetunióban, ma Ukrajnában található csernobili atomerőműben. A 4-es reaktor személyzete egy rutinleállítást követően hozzákészült egy teszthez, hogy megállapítsa, mennyi ideig forognának a turbinák, és szolgáltatnának energiát a központi keringető szivattyúknak a fő elektromosáram-forrás kiesése esetén. Emberi hibák vezettek a katasztrófához Ezt a tesztet már az előző évben is elvégezték, de a turbinából érkező energia túl gyorsan elfogyott, így egy új feszültségszabályozót akartak kipróbálni. Az április 26-án kora reggelre tervezett teszt előtt egy sor operátori műveletet hajtottak végre, többek között kikapcsolták az automatikus vészleállító rendszert. Mire az operátor úgy döntött (hajnali 1 óra 23 perckor), hogy leállítja a reaktort, az már rendkívül instabil állapotba került. (Ma sem tudni, hogy azért akarták-e leállítani a reaktort, mert észlelték az üzemzavart, vagy azért, mert befejezettnek tekintették a tesztet.) A szabályozórudak tervezési sajátossága miatt a grafitrudak visszaeresztésekor hirtelen drámai energiafelszabadulás következett be. A nagyon forró üzemanyag és a hűtővíz kölcsönhatása miatt az üzemanyagrudak széttörtek (szétolvadtak), és ezzel egy időben nagy mennyiségű gőz szabadult fel. A túlnyomás részben leemelte a reaktor 1000 tonnás fedelét, szétszakította az üzemanyag-csatornákat, és összepréselte a szabályozórudakat, amelyek még csak félig voltak leeresztve. Az ezután bekövetkező intenzív gőzképződés végül gőzrobbanáshoz vezetett, ez pedig hasadótermékeket dobott az atmoszférába. Két-három másodperccel később egy második robbanás az üzemanyag-csatornából származó törmeléket és a forró grafitot lövellte a levegőbe. A második robbanás oka vitatott, de valószínűleg a cirkónium és a vízgőz reakciójakor felszabaduló hidrogén okozta. Az eddigi legnagyobb nukleáris katasztrófa A robbanás következtében két munkás azonnal meghalt. A grafit és az üzemanyag izzani kezdett, és számos tüzet okozott, ez volt a környezetbe jutó radioaktivitás fő kiváltója. Összesen nagyjából 14 EBq (exabecquerel, azaz 14 x 1018becquerel) radioaktivitás szabadult fel. [A becquerel (Bq) a radioaktivitás nemzetközi egysége, másodpercenként egy nukleáris bomlásnak felel meg.] A baleset a valaha előfordult legnagyobb ellenőrizetlen civil radioaktív kibocsátást hozta létre a környezetbe (a fukusimai balesetet is beleértve), és nagy mennyiségű radioaktív anyag került a levegőbe mintegy 10 napon át. Az embereket ért sugárzás szempontjából különösen jelentős volt két radioaktív izotóp, a rövid életű (8 nap felezési idejű) jód-131 és a hosszú életű (30,17 év felezési idejű) cézium-137. A kibocsátott anyag nagy része az erőmű közelében rakódott le por alakjában, de a könnyebb anyagokat a szél Skandinávia és Európa más részei, így Magyarország fölé is elsodorta. Viszonylag kevés közvetlen haláleset Az áldozatok számáról, különösen a sugárzás okozta rákos megbetegedések és halálozások számáról erősen megoszlanak a vélemények. A WHO 2006-os, illetve aWorld Nuclear Associationhonlapján közzétett, utoljára 2009-ben frissített adatok szerint a robbanás és a kezdeti hatalmas sugárdózis – amely elérhette a 20 000 millisievert (mSv) értéket – következtében összesen 31-en haltak meg 1986. július végéig, köztük több tűzoltó. A későbbi – nagy valószínűséggel a sugárzás miatt kialakult – daganatos megbetegedésekben elhunytak számát 10 000-nél kevesebbre (egyes források 4000-re) becsülik. A következő fázisban, 1986 és 1987 között mintegy 200 000 likvidátort vezényeltek a helyszínre, az ő feladatuk a radioaktív szennyeződés eltakarítása és a megrongálódott reaktor árnyékolása volt. Ők szintén nagy dózisú – átlagosan 100 mSv – sugárzást kaptak. Később a likvidátorok létszámát több mint 600 000-re emelték, de többségük ekkor már jóval kisebb sugárdózist kapott. Az ionizáló sugárzás dózisai Az ionizáló sugárzás (alfa-, béta-, gamma- és egyéb sugárzások) károsítja az emberi sejteket, bizonyos sejteket elpusztíthat, másokat pedig módosíthat. Az ionizáló sugárzás hatását az egységnyi tömeg által elnyelt energiával, vagyis az elnyelt dózissal mérik. Az elnyelt dózis egysége a gray (Gy), amelynek nagysága egy joule per kilogramm (J/kg). A csernobili baleset következtében az érintettek számos szervét és szövetét érte sugárterhelés.A tudományban használatos az effektív dózis, amely a sugárzások bármilyen kombinációjának általános egészségügyi kockázatával arányos. Az effektív dózis tekintetbe veszi mind az elnyelt energiát és a sugárzás típusát, mind pedig a különböző szervek és szövetek érzékenységét súlyos, sugárzás keltette rákos megbetegedések vagy genetikai hatások kialakulása szempontjából. Ezen túlmenően egyaránt érvényes külső és belső sugárterhelésre, továbbá egyenletes vagy nem egyenletes besugárzásra. Az effektív dózis egysége a sievert. Egy sievert meglehetősen nagy dózis, így általában a millisievert vagy mSv (amely egy Sv ezredrésze) egységet használják a normál sugárterhelések értékelésére. Az élő szervezetek folyamatosan ki vannak téve természeti forrásokból származó ionizáló sugárzásnak – ez magában foglalja a világűrből származó kozmikus sugárzást, és földi radioaktív izotópoktól (például a K-40, az U-238, a Th-232), valamint bomlási termékeik, köztük az Rn-222-ből (radon) eredő sugárzást. Az ENSZ Nukleáris Sugárzás Hatásait Vizsgáló Tudományos Bizottsága (UNSCEAR) becslése szerint az embereket érő évi természetes háttérsugárzás nagysága átlagosan 2,4 mSv, tipikus tartománya pedig 1–10 mSv. A természetes sugárzásból származó élettartamdózisok így 100-700 mSv-re tehetők. Az embereket érő sugárdózisok alacsony szintűnek jellemezhetők, ha összevethetők a természetes háttérsugárzási szinttel, amely évente néhány mSv. Hozzávetőleg ötmillió ember él Fehéroroszország, Oroszország és Ukrajna azon területein, amelyeken a radioaktív cézium-137-szennyeződés meghaladta a 37 kBq/m2értéket. Közülük mintegy 400 000 ember él olyan szennyezett területen, amelyet a szovjet hatóságok „szigorúan ellenőrzött” területeknek nyilvánítottak (ahol a radioaktív cézium-137-szennyeződés meghaladta az 555 kBq/m2-t). A csernobili atomerőművet körülvevő területről, amelyet „elzárt zónának" neveztek el, 1986 tavaszán és nyarán 116 000 személyt telepítettek ki nem szennyezett vidékekre. Sajnálatos módon az akkori Szovjetunióban a balesetről és az annak hatására bekövetkező radioaktív szennyeződésről kezdetben a lakosság nem kapott megbízható információt, és a tájékoztatás még két évvel a baleset után sem volt kielégítő. A hiányos és késleltetett tájékoztatás nagymértékű bizalmatlanságot eredményezett, és emiatt sok betegséget tévesen a sugárterhelés számlájára írtak. Nagyon nehéz megbecsülni a sugárzás áldozatait Mint dr. Sáfrány Géza, az Országos Közegészségügyi Központ Országos Sugárbiológiai és Sugáregészségügyi Kutató Igazgatóságának (OSSKI) igazgató főorvosa az Origónak elmondta, nagyon nehéz megbecsülni, konkrétan hány megbetegedést okozott és okoz még ma is a baleset miatt megnövekedett sugárzás. A szakemberek szerint a csernobili katasztrófa hozzávetőleg 4500-6000 fővel emelhette meg a daganatos esetek számát a legszennyezettebb területeken élő lakosságban. E szám értékeléséhez tudni kell azt is, hogy az érintett terület 6-7 milliós populációjában a spontán – tehát csak a normális háttérsugárzást figyelembe véve – nagyjából 800 000 rákos megbetegedés alakult volna ki, tehát ehhez adódott hozzá a sugárzás okozta 4500–6000 rákos megbetegedés. Sáfrány főorvos elmondta, hogy a legnagyobb növekedést a leukémiás és a pajzsmirigyrákos esetek számában észleltek. A WHO adatai szerint 1992–2000 között Fehéroroszországban, Oroszországban és Ukrajnában mintegy 4000 pajzsmirigyrákos esetet diagnosztizáltak 0–18 éves korú fiataloknál. A túlélési arány elérte a 98,8 százalékot. Magyarországi következmények A hiányos és késleltetett tájékoztatás az egész akkori szocialista blokkra, így Magyarországra is jellemző volt, ami sok összeesküvés-elmélet kialakulásához adott tápot. Holott az országot valóban nem érte olyan jelentős sugárszennyezés, mint azt egyesek állítják. Az OSSKI akkori mérése szerint Magyarországon elhanyagolható mértékben (max. 0,5 mS) növekedett a lakosság sugárterhelése. Ez a természetes háttérsugárzásból származó, az egész évre jutó 3-4 mSv töredéke. Ennek ellenére még a közelmúltban is napvilágot láttak olyan híresztelések, hogy például Budapest lakosságát a természetes háttérsugárzást négy nagyságrenddel (azaz 10 000-szeres mértékben) meghaladó sugárterhelés érte, és többen panaszkodtak a sugárbetegség enyhe tüneteire, hányingerre és szédülésre. Holott ilyen tünetek csak 250 mS érték felett kezdenek megjelenni, amekkora sugárdózist még a csernobili likvidátorok zöme sem kapott. Sáfrány főorvos szerint Magyarországot olyan jelentéktelen sugárzás érte, hogy ennek nem lehetett lényegi hatása a rákos megbetegedések számára. Így az esetleges növekedést nem lehet Csernobil számlájára írni.


Opustená továre na Sibíri vzbudzuje strach: Hrozí druhý ernoby?

Opustená chemická továre v Irkutskej oblasti na Sibíri by mohla spôsobi ekologickú katastrofu podobnú havárii v ernobyskej jadrovej elektrárni, ak sa rýchlo ni neurobí k jej vyisteniu. V rozhovore poskytnutom denníku Izvestija na to upozornila éfka tátneho úradu na ochranu prírody Rosprirodnadzor Svetlana Radionovová. Chemika Usoljechimprom v meste Usolje-Sibirskoje, kde sa produkoval chlór a alie chemikálie, zastavila výrobu po bankrote v roku 2017.V jej objekte ale poda Radionovovej dodnes zostáva v nezabezpeenom stave mnostva najrôznejích toxických látok."Je to veký chemicky nebezpený podnik, ktorý je v napoly zbúranom stave. Nedbalí majitelia z neho vyerpali posledné zdroje a opustili ho," povedala éfka Rosprirodnadzoru."V budovách závodu sú skladované nádoby s nebezpenými látkami, z ktorých niektoré sú pod tlakom. o je v nich, nikto nevie,"dodala.Poukázala pritom na to, e v blízkosti teie rieka Angara a hrozí jej zneistenie. "Fakticky ide o územie ekologickej katastrofy. Musí sa kona teraz hne, inak budeme ma taký 'ekologický ernoby',"zdôraznila Radionovová. Mu ( 61) odstraoval následky jadrovej katastrofy: Hrdinu ernobyu dohnal seriál k smrti! Mu ( 61) odstraoval následky jadrovej katastrofy: Hrdinu ernobyu dohnal seriál k smrti!