Átadták a tudományos és irodalmi Nobel-díjakat

A díjalapító Alfred Nobel halálának évfordulóján, szombaton XVI. Károly Gusztáv svéd király átadta az idei Nobel-díjakat az orvosi, kémiai, fizikai és közgazdasági tudományok területén kiemelkedő eredményt elért tíz kitüntetettnek: öt amerikai, két ausztrál és egy-egy izraeli, francia és német tudósnak. Az ünnepélyes díjátadásnak a svéd főváros hangversenycsarnoka adott helyet. Az irodalmi Nobel-díjat elnyert Harold Pinter angol drámaíró kórházi kezelése miatt nem tudott részt venni a stockholmi ünnepségen, kiadója vette át az aranyérmet, az oklevelet és a díjjal járó 10 millió svéd koronás (1,25 millió eurós) csekket. Az angol kortárs drámairodalom legnagyobb alakja, aki betegsége miatt a svéd akadémia szerdára tervezett hagyományos előadássorozatán sem tudott megjelenni, előre felvett beszédében élesen kikelt az amerikai elnök és a brit kormányfő ellen, akiknek véleménye szerint törvény előtt kell felelnie azért "a mérhetetlen hazugságtömegért", amellyel az iraki háborút indokolták. A 75 éves - egyes életrajzi adatok szerint magyar felmenőktől származó - Pinter szerint nem felelt meg a valóságnak a háború azon amerikai indoka, hogy Iraknak tömegpusztító fegyverei voltak, ezért az iraki beavatkozást "banditaakciónak", "nyílt állami terrorizmusnak" nevezte. Beszédének nyilvánosságra hozása után Pinter állapota romlott, az intenzív osztályra került, de azóta ismét erőre kapott és már jobban érzi magát - mondta Per Wastberg, a Nobel-bizottság elnöke az SVT svéd közszolgálati adónak. Thomas Schelling amerikai és Robert Aumann izraeli tudós nyerte el a 2005. évi közgazdasági Nobel-díjat a kereskedelmi és üzleti konfliktusok elkerülését segítő játékelméleti kutatásaikban elért eredményeikért. Elméletükkel leírható, hogyan hozzák meg döntéseiket az egyes szereplők - országok, vállalkozások, emberek - felmérve az ellenfelet és elébe vágva döntéseinek, miközben előrevetítik a saját erejükről kialakult képet, ahogyan az amerikaiak és a szovjetek tették a nukleáris fegyverkezési versenyben a hidegháború idején. Az idei kémiai Nobel-díjat két amerikai Robert H.Grubbs és Richard R. Schrock, valamint a francia Yves Chauvin kapta a szerves szintézisen belüli metatézis-módszer kifejlesztéséért. Felfedezésük "fantasztikus lehetőséget teremt új szerves molekulák építéséhez", amelyek segítségével új alapanyagokra és gyógyszerekre akadhatunk - mondta Per Ahlberg, a svéd tudományos akadémia tagja a díj átnyújtásakor. A fizikai Nobel-díjakat is megosztva ítélték oda ki két amerikai és egy német tudósnak. Roy J. Glaubert az optikai koherenciával kapcsolatos kvantumelmélet tovább fejlesztéséért, a fényrészecskék viselkedésének elméleti leírásáért, az amerikai John L. Hallt és a német Theodor W. Ha:nscht pedig a lézeralapú precíziós színképelemzés, vagyis az atomok és a molekulák fényének nagy pontosságú színmeghatározása terén elért eredményeiért tüntették ki. Az orvosi Nobel-díjakat Barry J. Marshall és J.Robin Warren ausztrál tudósok kapták a Helicobacter pylori nevű, a gyomorhurutot és -fekélyt okozó baktérium felfedezéséért - ez a kór okozta Napóleon Bonaparte és James Joyce író halálát - emlékeztetett Staffan Normark, a díjat odaítélő testület tagja, miközben a kitüntetettek meghajoltak a hangversenyteremben összegyűlt királyi méltóságok és más előkelőségek előtt. A Nobel-békedíjat a tudományos és irodalmi Nobel-díjak előtt néhány órával Oslóban adták át az idei kitüntetetteknek, a Nemzetközi Atomenergia-ügynökségnek (NAÜ) és főigazgatójának, Mohammed el-Baradeinek.


Áder aláírta a 30 évre szóló paksi titkosítást

Áder János köztársasági elnök szerint a paksi bővítés szerződésének harmic évre szóló titkosítása, illetve az e tárgyban hozott jogszabály nem ütközik sem az alaptörvénybe, sem a jogalkotási törvény előírásaiba. A köztársasági elnök közleményében azt is írja, nincs alkotmányos lehetősége a törvényt felülbírálni. "Egy atomerőmű nem biciklitároló, ezért terrorizmussal fenyegetett világunkban nemcsak indokolt, hanem egyenesen szükséges egy atomerőmű építésével és működésével kapcsolatos adatok védelme, titkosítása - indokolta meg döntését Áder János köztársasági elnök. Hozzátette: fontos ugyanakkor, hogy csak a magyar polgárok biztonságát és az erőmű biztonságos működését garantáló információk élvezzenek titokvédelmet. A 200 jó törvény egyike A köztársasági elnökközleményt adott kia döntés hátteréről, ebben azt is írja, az országgyűlés által e tárgyban hozott törvény alkotmányosságának vizsgálatát erre való tekintettel végezte el és megállapította, hogy a jogszabály nem ütközik sem az alaptörvényébe, sem a jogalkotási törvény előírásaiba. Nem bírálhatja felül az Országgyűlést Áder János szerint a mindenkori köztársasági elnöknek nincs alkotmányos lehetősége arra, hogy saját kénye-kedve szerint, netán mások szempontjait előtérbe helyezve vagy hatáskörét bármely módon túllépve mérlegelje egy, az Országgyűlés által elfogadott törvény aláírását. Ezt magára nézve is kötelezőnek tartja, és ezzel összhangban hozta meg döntését. Tiltakoztak a civilek Indokolatlanul és differenciálatlanul korlátozza a közérdekű adatokhoz való hozzáférés alkotmányos jogát a paksi bővítés szerződéseinek 30 éves titkosítása - jelezték korábban civil szervezetek, ezért arra kérték a köztársasági elnököt, vizsgáltassa meg a titkosítást kimondó paragrafust az Alkotmánybírósággal. Súlyosan és indokolatlanul korlátozza a közérdekű adatokhoz való hozzáférés Alaptörvényben rögzített jogát a paksi szerződések 30 évre szóló titkosítása, írják Áder János köztársasági elnöknek címzett nyílt levelükben civil szervezetek. A civilek azt kérik Áder Jánostól, kezdeményezze a törvény vizsgálatát az Alkotmánybíróságnál. A nyílt levelet, a Transparency International, a Társaság A Szabadságjokokért, a K-Monitor, az Átlátszó.hu és az Energiaklub vezetői írták alá. Darabokra tört Áder profilja Az ombudsmanhoz és az Európai Bizottsághoz fordul a Párbeszéd Magyarországért (PM) a paksi atomerőmű-bővítés egyes adatainak 30 évre való titkosítása ügyében.Jávor Benedek, a PM európai parlamenti (EP) képviselője ezt azt követően közölte, hogy Áder János köztársasági elnök aláírta a titkosításról szóló törvényt. A PM-es EP-képviselő szerint ezzel az államfő "új, környezetvédő politikusi profilja még a kialakulása előtt darabokra tört". "A jövőt elzálogosítani és a paksi szennyest a következő generációk nyakába rakni a köztársasági elnöknek sincs joga" - fogalmazott közleményében Jávor Benedek. A PM ezért az ombudsmanhoz fordul, hogy kérjen alkotmánybírósági felülvizsgálatot, és az Európai Bizottságnál is panaszt tesz, mert szerintük a törvény az európai jogot is sérti.


Spotreba energie do roku 2040 stúpne o viac ako polovicu

Celosvetová spotreba energie do roku 2040 stúpne o 56 percent a spotreba ropy sa zvýi o 32 percent. Predpovedal to vo tvrtok americký Úrad pre energetické informácie (EIA). Dodal, e hlavným zdrojom energie zostanú fosílne palivá napriek rastúcemu vyuívaniu obnovitených zdrojov a jadrovej energie. Na raste spotreby energie sa budú zhruba polovicou podiea ína a India. To bude ma silný vplyv na vývoj svetových trhov senergiou, upozornil éf EIA Adam Siemiski. Za rastom dopytu po energii vminulosti stáli najmä lenské krajiny Organizácie pre hospodársku spoluprácu a rozvoj (OECD). Vposledných rokoch vak rýchlo rastie spotreba energie vrozvíjajúcich sa krajinách, ktoré tak získavajú oraz väí vplyv na svetovéceny. Spotreba ropy a alích tekutých palív sa poda EIA vroku 2040vyplhá na 115miliónov barelov denne z87miliónov vroku 2010.Ich podiel na celkovej spotrebe energie vak klesne oes percentuálnych bodov na 28percent. Celkovo budú fosílne palivá naalej pokrýva zhruba 80percent svetovej spotreby energie. Najvýraznejí rast spotreby vrámci fosílnych palív oakáva EIA uzemného plynu. Sete rýchlejím rastom poíta vprípade obnovitených zdrojov a jadrovej energie, napísala agentúra Reuters.


Trump spustil kritiku: Vadí mu postoj minulých vlád voi KDR!

Americký prezident Donald Trump v pondelok opä kritizoval spôsob, akým Spojené táty pristupujú posledné desiatky rokov k Severnej Kórei. Washington poda neho vynakladal na KDR "miliardy dolárov" a ni za to nedostala."Naa krajina sa neúspene zaoberala Severnou Kóreou uplynulých 25 rokov, vynaloila miliardy dolárov a nezískala ni.(Takáto) Politika nefunguje!" napísal na Twitteri. Na politiku, ktorú voi izolovanej komunistickej krajine uplatovali predolé americké administratívy, sa Trump saoval na tejto sociálnej sieti u v sobotu. Vtedy napísal, e predolí americkí prezidenti a ich vlády sa s KDR zhovárali 25 rokov, vynaloili mnostvo peazí a dospeli k dohodám, ktoré "nefungovali" a z amerických vyjednávaov spravili "bláznov". Dodal, e na Pchjongjang "zaberie len jedna vec!"Trump sa znova vyhráa na Twitteri: Na Pchjongjang zaberie len jedna vec! Trump sa znova vyhráa na Twitteri: Na Pchjongjang zaberie len jedna vec! K takejto rétorike pristúpil Trump uprostred oraz vyhrotenejej slovnej vojny medzi USA a KDR. U pred asomvyhlásil, e Spojené táty Severnú Kóreu "úplne zniia", ak budú musie ochráni seba a svojich spojencov pred nukleárnou hrozbou zo strany Pchjongjangu. éf americkej diplomacie Rex Tillerson pred týdom vôbec po prvý raz priznal, e Spojené táty sú v priamom kontakte so Severnou Kóreou. Konkrétne zisujú, i je Pchjongjang ochotný rokova o svojom jadrovom a raketovom programe. V uplynulých mesiacoch Severná Kórea opakovane odpálila rakety a vykonala jadrový test, ím si vyslúila medzinárodné odsúdenie.


Túl meleg a Duna, kis híján veszélybe került a Paksi Atomerőmű

Két tized foknyira volt a Duna hőmérséklete attól, hogy lekapcsolják miatta a Paksi Atomerőművet.
Az erőmű hűtését a Duna szolgálja ki, melynek rekordalacsony vízállása miatt hőmérséklete olyan mértékben melegedett, hogy "adminisztratív korlátot jelent a blokkok üzemeltetésére" -írta a G7.hugazdasági portál kérdéseire válaszul maga az atomerőmű. A jogszabályok szerint akkor kell lekapcsolni az atomerőmű blokkjait, ha a Duna vizének hőmérséklete az erőmű hűtővizének bebocsátási pontjától számított 500 méterre meghaladja a 30 fokot. Ehhez nagyon közel volt a Duna hőmérséklete, állítólag 29.8 fokos volt. A Vízügyi Főigazgatóság az óránkénti automatikus mérésekkel leállt augusztusban, mivel az apály miatt elromlott a méréshez használt eszköz. Ennek pótlására naponta egyszer, kézzel mérik a Duna hőmérsékletét, ám ezt reggel 7-kor teszik, amikor a leghidegebb a folyó. Az eddigi legmagasabb reggeli hőmérséklet 26.8 fok volt, viszont napközben a reggel mérthez képest másfél, két fokos emelkedés is lehetséges. A Paksi Atomerőmű környékén pedig akár - az erőmű miatt - 4 fokos is lehet ez. Ha Paks leállna, a hazai villamosenergia hálózat eléggé rossz helyzetben lenne, az atomerőmű ugyanis a teljes termelés több mint feléért felel. A teljesítmény csökkentésére azért nem került sor végül, mert magától megtörtént augusztus közepén. Az egyik blokk meghibásodott és nem termel. A 3-as egységet a héten akarták újraindítani, péntekre már a névleges kapacitáson való üzemelést tervezték.


Amerikaiak építik az első lengyel atomerőművet

A Westinghouse Electric amerikai vállalat fogja megépíteni Lengyelország első atomerőművét − jelentette be a hivatalos döntést pénteken a Twitteren Mateusz Morawiecki lengyel kormányfő. Kövesse az Indexet Facebookon is! Megerősítem, hogy a lengyel atomenergia-programban a Westinghouse megbízható és biztonságos technológiáját fogjuk használni − tudatta a miniszterelnök. A hét közepén Jacek Sasin lengyel kormányfőhelyettes, kincstárügyi miniszter azt jelezte a sajtónak, hogy a döntés ugyan még nem született meg, de „sok minden arra mutat”, hogy a Westinghouse lesz a varsói kormány stratégiai partnere az atomerőmű építésében. Év végéig döntenek az első három reaktor építési technológiájáról. Az első reaktort 2033-ban helyezhetik üzembe. 2021 februárjában lépett életbe az a lengyel–amerikai kormányközi megállapodás, amelynek egyik eleme a békés célú, harminc évre szóló atomenergetikai együttműködés is. Lengyel atomreaktorok építésére a dél-koreai Korea Hydro & Nuclear Power (KHNP), valamint az Électricité de France (EdF) francia energiaipari óriásvállalat is ajánlatot tett. A 2020-ban jóváhagyott lengyel atomenergetikai kormányprogram szerint Lengyelország 2043-ig hat atomreaktort tervez építeni. Az első, 1-1,5 gigawatt áramtermelési kapacitású reaktor után két-három évente létesítenének további, 6–9 gigawatt kapacitású erőműveket. A 2040-ig szóló lengyel energetikai kormányprogram szerint fokozatosan csökken majd a szénalapú energia aránya. Kövesse az Indexet Facebookon is!


Nový sklad na vyhořelé palivo začal fungovat v Dukovanech

V Jaderné elektrárně Dukovany začal v pondělí fungovat ve zkušebním provozu nový sklad na vyhořelé jaderné palivo. Náklady na vybodování se pohybují okolo 260 miliónů korun. Sklad s kapacitou 1340 tun kovu nahradil starší zaplněný sklad s kapacitou 600 tun. Elektrárna bude v provozu ještě tak 20 let, do té doby nový sklad vystačí. Provoz obří investice státem vlastněné ČEZ přijel osobně zahájit prezident ČR Václav Klaus spolu s předsedkyní Státního úřadu pro jadernou bezpečnost (SÚJB) Danou Drábovou. Kapacita zařízení by měla stačit na 40 let. "Nebývá zvykem, aby státní dozor stříhal pásky, ale tuto příležitost vítám: stavím se tu za něco, co jsme schválili," řekla při slavnostním aktu Dana Drábová a vyjádřila doufání, že druhý mezisklad bude fungovat stejně "kulturně", jako ten první. Prezident Václav Klaus pochválil předvedený způsob skladování jako "něco, co si nezavírá zadní vrátka" a zdůraznil potřebu dalšího zpracování tohoto materiálu. Před novináři se pak zmínil o perspektivní potřebě dalších energetických zdrojů z důvodu rostoucí spotřeby energie. "Moc bych si přál, abychom měli vládu, která se nebojí takové rozhodnutí udělat," prohlásil. Při výběru typu nových elektráren by podle něj měly hrát velkou roli výrobní náklady. Ty jsou například u větrných elektráren příliš vysoké. Trvalé úložiště jaderného odpadu zatím v Česku nebylo vybudováno. Vzhledem k tomu, že použité palivo ještě obsahuje 96 procent využitelného materiálu, energetici předpokládají jeho další zpracování. Oddělení čtyř procent odpadu je ale zatím podstatně dražší, než vytěžení nového uranu. Podle odborníků se také rýsuje vznik technologií, které umožní zkrácení doby škodlivého působení nevyužitelného odpadu z dříve předpokládaných 10 000 let na desetiletí. Jak uvedl mluvčí elektrárny Petr Spilka, výstavba druhého skladu byla zahájena v dubnu roku 2004 a přišla na částku, přesahující 200 miliónů korun. Použité palivo se bude skladovat v kontejnerech typu Castor, kterých se do útrob obří haly vejde 134. První sklad, který svojí kapacitu 60 kontejnerových míst vyčerpal letos, funguje od roku 1995. "Nejsou to žádní drobečci: prázdný kontejner váží 93 tun, zaplněný 112 tun," uvedl Petr Spilka. Jeden kontejner přijde na cca 20 miliónů korun. Po vyjmutí z reaktoru se pět let snižuje teplota paliva ve vodní lázni, teprve pak se v kontejnerech stěhuje do skladu. Takto může palivo zůstat nejméně 50 let. Budování meziskladu na použité palivo se chystá také v Temelíně. Obce v pětikilometrovém okruhu elektrárny dostaly za vstřícný postoj k meziskladu dotace od elektrárenské společnosti ČEZ. Šest obcí celkem dostalo 50 miliónů korun - v pondělí jejich zástupci převzali šeky na posledních 15 miliónů.


Děti v Nákří vítaly prázdniny a rozstřelovaly atom

Na návsi v Nákří na Českobudějovicku bylo v sobotu pořádně živo. Sešly se tu zdejší děti, aby přivítaly blížící se prázdniny. Odpoledne plné her, jež pro ně uspořádala obec spolu s místním svazem žen, finančně podpořila Skupina ČEZ v rámci aktivit Oranžového roku v okolí Jaderné elektrárny Temelín. Jednotlivými soutěžními stanovišti děti provázely ve vlastnoručně vyrobených pohádkových kostýmech členky zdejšího ženského spolku. Nechyběla Včelka Mája, Popelka, zlá čarodějnice, Šípková Růženka, Červená Karkulka, Mickey Mouse, Nastěnka z Mrazíka či kouzelná babička. Stranou nestáli ani muži. Dlouhý, ovšem bez Širokého a Bystrozrakého, učil děti pohybovat se na chůdách. Starosta Nákří Pavel Božovský, ztvárňující keltského hrdinu Obelixe, "velel" střelnici, kde děti rozstřelovaly vzduchovkou atomy. I on se však musel obejít bez svého Asterixe. Další muži asistovali u improvizované elektrárny, kterou malí soutěžící připojovali k energetické síti. Světlo znamenalo body a ty šly směnit za drobné ceny. „Projekt Oranžový rok a příspěvky Skupiny ČEZ jsou hybnou silou společenského dění u nás. Velmi aktivní jsou ženy, dobrovolní hasiči a myslivci. Díky práci těchto spolků je Nákří stále v pohybu. Lidé nespí doma u televize, sdružují se a stále přicházejí s novými nápady. Vlastně se baví navzájem, což má velmi pozitivní vliv na přátelskou atmosféru a dobré sousedské vztahy v obci," uvedl starosta. Na tom, že možnosti čerpání zdrojů v rámci Oranžového roku významně posílily samostatné aktivity jednotlivých spolků, sportovních klubů či kulturních a dalších organizací v obcích z okolí temelínské jaderné elektrárny, v současné době nepochybuje nikdo z místních. „Pokud není nějaká akce přímo u nás, jiná se odehrává u sousedů. Ve zdejším mikroregionu se nikdo nudit nemusí," poznamenal starosta. Skutečnou ozdobou Nákří jsou ženy, jejichž elán, nasazení a zásoba nápadů pravděpodobně nelze vyčerpat. Bez nich se v obci doslova ani list nepohne. Podílejí se na všem. Od masopustu, přes organizaci oslav MDŽ, pálení čarodějnic, vítání prázdnin, loučení s prázdninami, dětský maškarní bál, posvícenské zábavy a na řadě dalších akcí. „Z necelých 220 stálých obyvatel obce je 40 ve věku do 14 let. Z toho je jasné, že většina akcí je určena dětem. Ale ani my se neošidíme. Například na 23. srpna již plánujeme spolu se ženami ze sousedních obcí jakousi obdobu soutěže Hry bez hranic. Je pochopitelné, že pouze z vlastního a obecního rozpočtu, bez finanční podpory ČEZ, by nebylo možné tak široké spektrum akcí vůbec uskutečnit," konstatovala předsedkyně Základní organizace Českého svazu žen v Nákří Radka Micková. Spolkový, kulturní a sportovní život obcí ve své blízkosti podporuje temelínská elektrárna letos už podeváté. Loni se pod hlavičkou Oranžového roku uskutečnilo přibližně 500 akcí, na jejichž zajištění si dvaatřicet obcí mezi sebe rozdělilo více než 10 miliónů korun. Jednou z hlavních disciplín Oranžového vítání prázdnin bylo rozstřelování atomu. Každý malý účastník si z Oranžového vítání prázdnin v Nákří odnesl drobnou cenu.


Fukušima prý neohrožuje bezpečnost olympiády v Tokiu

Tokio je favoritem pro uspořádání olympijských her v roce 2020 Buenos Aires- Tři dny před volbou pořadatele olympijských her pro rok 2020 uklidňují zástupci tokijské kandidatury obavy z úniku radioaktivní vody v poničené jaderné elektrárně veFukušimě. Šéf projektu Cunekazu Takeda v Buenos Aires, kde dnes začalo zasedání exekutivy Mezinárodního olympijského výboru, prohlásil, že voda a potraviny v Tokiu jsou stejně bezpečné jako v New Yorku, Paříži, Londýně nebo Buenos Aires. Své problémy ovšem mají i další finalisté Madrid a Istanbul. Turečtí funkcionáři se snaží zahladit špatný dojem z letních protivládních demonstrací, série pozitivních dopingových případů a bezpečnostní obavy z konfliktu v sousední Sýrii. Pozice Madridu oslabují ekonomické starosti o naplnění rozpočtu a nezaměstnanost v zemi ve výši 27 procent. Tokio je podle pozorovatelů považováno za mírného favorita finálové trojice před Madridem a Istanbulem. Pořadatele olympiády 2020 zvolí členové MOV v sobotu.


Havel: Beneove dekréty sú akty bezprávia a pomsty

Viede 6. septembra (TASR) - Za "akty bezprávia a pomsty"oznail dnes eský prezident Václav Havel Beneove dekréty, ktoré sapo II. svetovej vojne ... Viede 6. septembra (TASR) - Za "akty bezprávia a pomsty" oznail dnes eský prezident Václav Havel Beneove dekréty, ktoré sa po II. svetovej vojne stali bázou pre odsun sudetských Nemcov a ktoré sa opierali výlune o etnickú diskrimináciu.SkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamouSkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamou Najvyí predstavite eskej republiky pripomenul, e aj ke sa po desaroia tabuizovanú tému podarilo medziasom zbavi tohto tatútu, moné zruenie dekrétov je akou úlohou pre právnikov, pretoe sa o tieto a iné dekréty právne opierala existencia eskoslovenska. Prípadné zruenie platnosti týchto dokumentov musia preto precízne preskúma právnici, aby sa ním nenaruil ústavný poriadok R. K morálnemu odsúdeniu postupu voi sudetským Nemcom u dolo, zdôraznil Václav Havel. eský prezident vak rozhodne odmietol spájanie historického spracovania problematiky Beneových dekrétov s odkodnením pre eských obanov nútene nasadených v ére nacizmu a takisto sa vyslovil proti spájaniu odkodnenia pre nich s poiadavkami na odkodnenie obetí odsunu. Najvyí rakúsku predstavite, prezident Thomas Klestil podiarkol, e v tragickej fáze novodobých dejín postihlo utrpenie a bezprávie tri milióny sudetských Nemcov a poznamenal: "Musíme sa zasadi za to, aby (toto) utrpenie bolo uznané a za bezprávie sa (obetiam) dostalo odkodnenia." Hostite vyzdvihol v tejto súvislosti význam dialógu a hadanie spoloného rieenia bez hrozieb. Obaja tátnici sa vyslovili dnes zhodne za "poeuróptenie" problematiky eskej jadrovej elektrárne v Temelíne. Václav Havel uviedol, e cestou k rieeniu by bolo rýchle prijatie R do Európskej únie a dodal, e po uvedení zariadenia do plnej prevádzky bude elektráre maximálne bezpená. U teraz by sa vak malo hovori o zásadných otázkach jadrovej energetiky, kontatoval hos z Prahy a avizoval, e poiada o názor nezávislých expertov, ktorí nie sú závislí od nijakej lobby. Ide o privánu tému na to, aby sa stala predmetom straníckopolitických hier a populistických apelov na city, varoval eský prezident. Poda Thomasa Klestila by sa obavy a strach obyvatestva na rakúskej i eskej strane hraníc mali bra váne. Osobne som sa v súvislosti s poruchami vyslovil verejne za to, aby Temelín nebol uvedený do prevádzky a aby sme spolone v rámci EÚ hadali monos ako vystúpi z tohto projektu. Európa by sa mala stara aj o jadrovú bezpenos, povedal Thomas Klestil a dodal, e Temelín preto povauje za test pre EÚ. Rakúsky prezident sa v súvislosti s plánovaným vstupom R do EÚ vyslovil rozhodne proti hrozbám veta a hlasom volajúcim v jeho krajine po referende. "Objasnil som, e hrozby veta nepovaujem za nápomocné," kontatoval a potvrdil, e Rakúska republika podporuje rozírenie EÚ, ktoré je v záujme celého starého kontinentu, vrátane jeho krajiny. Prezident R vyzdvihol historický význam procesu rozirovania EÚ pre zjednotenie kontinentu a vyslovil sa za jeho pokraovanie. "Európa nesmie zosta rozdelená," zdôraznil a dodal, e jednotlivé dvojstranné problémy nesmú ma negatívny vplyv na celé rozirovanie. Napriek nepriaznivému poasiu a problematickým témam charakterizovala jednodovú návtevu eského prezidenta v Rakúsku mimoriadne srdená atmosféra.


Radioaktivní voda z Fukušimy uniká do moře dva roky

Z jaderné elektrárny Fukušima uniká do Tichého oceánu radiací zamořená voda zřejmě už dva roky. Nyní jde o 300 tun denně. S odvoláním na japonský vládní zdroj to ve středu oznámila agentura Reuters. Japonský úřad pro kontrolu jaderné energetiky tento týden ohlásil, že byla prolomena zábrana na zachycování radioaktivní spodní vody a že by tato voda mohla do oceánu začít unikat ve větším množství. Nařídil elektrárenské společnosti Tepco, aby problém urychleně řešila. [celá zpráva] Tepco odčerpává denně 400 tun spodní vody, která k nízko položené Fukušimě stéká z kopců. Cílem je zabránit tomu, aby se smísila s vysoce radioaktivní vodou používanou k ochlazování reaktorů. K tomu měly sloužit právě bariéry, o nichž Tepco tvrdila, že fungují, než se objevily zprávy o pronikání radioaktivní vody do moře. Tepco s následky havárie bojuje dva roky, ale až letos v červenci společnost přiznala, že část kontaminované vody uniká do moře. Její zástupce ve středu nechtěl potvrdit vládní informaci o rozsahu úniku. Je-li správná informace vlády, znamená to, že by uniklá voda mohla do týdne naplnit olympijský plavecký bazén. Agentura Reuters citovala představitele ministerstva průmyslu, podle něhož se vláda domnívá, že k úniku určitého množství radioaktivní vody docházelo prakticky po celou dobu od havárie, i když není jasné, v jakém množství. Tepco čelí kritice za to, že veřejnost neinformuje dostatečně. Podnik dlouho tvrdil, že kontaminovaná voda je zadržována a do moře neuniká. K důvěryhodnosti Tepka nepřispěly ani informace o výpadcích dodávek elektřiny do chladicích okruhů odstavených reaktorů, kvůli nimž v nich rostla teplota. Jednou dodávky proudu vypadly kvůli tomu, že se do rozvaděče dostal hlodavec.


Vekolepé privítanie Putina v Srbsku: Lietadlo s prezidentom sprevádzali stíhaky

S cieom vyjadri podporu srbskému prezidentovi a jeho promoskovskej zahraninej politike navtívil vo tvrtok Belehrad ruský prezident Vladimir Putin. Informovala o tom agentúra AP. Putin priletel na belehradské letisko po tom, ako jeho lietadlo poas letu cez srbský vzduný priestor sprevádzali stíhaky MiG-29, ktoré dostalo srbské vojenské letectvo nedávno do daru práve od Ruska. Ako pripomína agentúra AP, Srbsko aj napriek oficiálnemu záujmu o vstup do EÚ naalej zachováva blízke vzahy so svojím tradiným slovanským spojencom.Belehrad sa tak nepripojil k sankciám uvaleným na Moskvu v súvislosti s Ruskou anexiou Krymu a deklaratívne odmieta vstup do NATO.Návtevu ruského lídra v Belehrade oznámil srbský prezident Aleksandar Vui ete v decembri 2018. Fotogaléria4fotiek v galérii Poda Vuia je v tomto kontexte najdôleitejou otázkou pre Srbsko realizácia spoloných projektov s Ruskom v oblasti energetického priemyslu, infratruktúry a inovaných technológií, ako aj vo vetkých ostatných oblastiach, v ktorých obe krajiny úzko spolupracujú. Srbské médiá ete v decembri informovali, epoas návtevy ruského prezidenta by malo by podpísaných 20 rôznych dohôd.Podpredseda ruskej vlády Jurij Borisov sa nechal pou, e poas návtevy môe by podpísaná aj dohoda o vytvorení jadrového centra v Srbsku. Okrem slovanských koreov a pravoslávnej viery spája obe krajiny aj otázka Kosova. Kosovo vyhlásilo v roku 2008 jednostranne nezávislos, ktorú vak Srbsko neuznáva -podobne ako niektoré alie krajiny vrátane Slovenska.Moskva v tejto veci podporuje Srbsko a môe poui svoje právo veta na zablokovanie vstupu Kosova do OSN. USA, silný spojenec Kosova, zase opakovane obviujú Rusko zo zasahovania do vnútorných záleitostí Balkánu - vrátane vlaajieho referenda v Macedónsku o zmene názvu krajiny, úspech ktorého bol jednou z podmienok vstupu Macedónska do NATO.


Severnú Kóreu navtívil vyslanec USA, nasledova ho bude éf ínskej diplomacie

Soul/Tokio 21. júna (TASR) - Hlavný americký vyjednáva na rozhovoroch o ukonení jadrového programu Severnej Kórey Christopher Hill pricestoval dnes ... Soul/Tokio 21. júna (TASR) - Hlavný americký vyjednáva na rozhovoroch o ukonení jadrového programu Severnej Kórey Christopher Hill pricestoval dnes do Pchjongjangu. Cieom prekvapivej prvej návtevy vysokopostaveného predstavitea USA v komunistickej krajine za takmer pä rokov je urýchli pokrok v procese jej nukleárneho odzbrojenia.SkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamouSkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamou Hill po prílete vyjadril nádej, e proces esstranných rozhovorov o jadrovom programe KDR bude rýchlo pokraova po vyrieení kúového finanného sporu, ktorý blokoval pokrok od prelomovej februárovej dohody. "Dúfame, e doenieme nejaký as, ktorý sme stratili túto jar," povedal tajomník ministerstva zahraniných vecí USA. Jeho návteva Severnej Kórey v rámci regionálnych konzultácií bola zorganizovaná len krátko pred odletom z Junej Kórey. Hill má poas dvoch dní v Pchjongjangu rokova so severokórejským partnerom na esstranných rozhovoroch, námestníkom ministra zahraniných vecí Kim Kje-gwanom. V piatok sa vráti do Soulu a v sobotu pocestuje do Japonska. Hovorca ínskeho ministerstva zahraniných vecí medzitým oznámil, e éf ínskej diplomacie Jang ie-ch navtívi Severnú Kóreu v doch 2.-4. júla pred oakávaným obnovením esstranných rozhovorov. Úastníkmi medzinárodných rokovaní sú Severná Kórea, USA, Juná Kórea, ína, Japonsko a Rusko. Budúci týde by mali Severnú Kóreu navtívi aj zástupcovia Medzinárodnej agentúry pre atómovú energiu (MAAE), ktorých Pchjongjang pozval na rozhovory o uzatvorení svojich kontroverzných nukleárnych objektov, ím podnikol prvý konkrétny krok k splneniu svojich záväzkov z februára. Návtevy vysokopostavených initeov v Severnej Kórei sú mimoriadne zriedkavé. Naposledy do Pchjongjangu cestoval v októbri 2002 Hillov predchodca na ministerstve James Kelly. Najvyie postavenou predstavitekou USA, ktorá kedy navtívila KDR, bola bývalý ministerka zahraniných vecí Madeleine Albrightová. Koncom roku 2000 sa strela so severokórejským vodcom Kim ong-ilom.


Áder János: Nincs jobboldali vagy baloldali klímaváltozás

Nincs jobboldali és baloldali klímaváltozás - hangsúlyozta Áder János köztársasági elnök a Kossuth rádió Vasárnapi újság című műsorában, amelyben közmegegyezést, nemzeti minimumot sürgetett a kérdésben. Az államfő a rádióinterjúban kiemelte: újévi köszöntőjében tudatosan nem használta a klímavédelem szót, mert a teremtett világ megőrzésének csak egy kis szelete a klímavédelem problémája. A klímavédelem nem érinti például a "fenyegető vízválságot", a műanyaghulladék újrahasznosítását, a termőföld védelmét, a biodiverzitást, az élővilág sokszínűségének megőrzését - fejtette ki. Közmegegyezés Hangsúlyozta: maga is sok időt szánt arra, hogy a probléma fontosságáról beszéljen, mert ezek a kihívások nem egy kormányzati vagy önkormányzati ciklus időszakára jelentenek feladatot helyi vagy országos ügyekkel foglalkozó politikusoknak, hanem ciklusokon túlnyúló, a következő generációk jövőjét alapvetően meghatározó kérdésekről van szó, amelyeknek "mindannyian érintettjei vagyunk".Miért ne lehetne közmegegyezés, nemzeti minimum, konszenzus, hogy ebben a kérdésben értsünk egyet és közösen dolgozzunk? - tette fel a kérdést az államfő. Politikai retorikai fogás A főváros új ellenzéki vezetése által kihirdetett klímavészhelyzetet egy deklarációnak nevezte. Önmagában deklarálni, hogy klímavészhelyzet van, nem több, mint politikai retorikai fogás - értékelt Áder János. Rámutatott: amikor vészhelyzet van - például most Ausztráliában a tűzvészek miatt -, akkor evakuálják az embereket és rendkívüli intézkedéseket kell bevezetni, ám Budapesten ilyen nem történt. Az új budapesti városvezetés arról döntött, hogy majd elkészül két tanulmány, amelyekben megvizsgálják annak a lehetőségét, hogy a vészhelyzet idején és a vészhelyzetet követően mit is kell majd tenni. A kibocsátást csökkenteni kell Áder János kitért arra: Magyarország a közé a huszonegy ország közé tartozik a világon, amelyekben 1990 óta úgy csökkent az energiafelhasználás és a szén-dioxid-kibocsátás, hogy közben az ország GDP-je jelentősen nőtt. Magyarországnak ezt a pozíciót meg kell tartania, ezért nyilvánvaló, hogy a kibocsátást a következő években is csökkenteni kell - hangsúlyozta a köztársasági elnök. Hozzátette: az áramtermelés szén-dioxid-mentessé tételéről szóló vita Magyarországon leegyszerűsödött a paksi atomerőmű bővítésének kérdésére. Ma atomenergia nélkül a párizsi klímacélokat nem lehet teljesíteni, ezt mondja az ENSZ tudományos tanácsadó testülete, az OECD és a Nemzetközi Energia Ügynökség is, de év végén az Európai Unióban is kimondták ezt.A köztársasági elnök szerint ha megépül a két új paksi erőműblokk és a másik négy is működni fog, a Magyarországon előállított áram több mint kilencven százaléka szén-dioxid-mentes lesz. Állami felelősségvállalás Arról is beszélt, hogy a széntüzelésű Mátrai Erőműben az állam többségi tulajdont szeretne szerezni: az Európai Unióban döntés született az unió ötven szénrégiójának átalakítására - a hírek szerint százmilliárd eurós forrással -, és az ötven régió egyike lesz a Mátrai Erőműhöz tartozó lignitbányarendszer. Itt a tervek szerint részben gázerőmű, részben hulladék-, illetve biomassza-égetés történik majd, a rekultivált területekre pedig naperőműparkot építenek - mondta. Ennek következtében a Mátrai Erőmű energiatermelése fontos része marad a magyar energiarendszernek, munkahelyeket tudnak megőrizni, egy fontos infrastrukturális fejlesztéssel pedig megoldják, hogy lényegesen kevesebb szén-dioxid-kibocsátás történjen 2030-tól, mint napjainkban - foglalta össze Áder János. Az államfő hangsúlyozta: mindezek megvalósításához szükség van állami felelősségvállalásra. Az államnak felelőssége van az ellátásban és a környezetkárosítás megelőzésében is - mutatott rá.


Proti rakovinovým nádorom efektívne

Ústredná vojenská nemocnica SNP v Ruomberku do dvoch rokoch plánuje liebu onkologických ochorení pomocou protónového iarenia. Výhodou protónovej terapie je, e umouje oarovanie nádorového tkaniva s vysokou presnosou, priom etrí zdravé tkanivo. Intenzitu iarenia mono presne dávkova, mera, prispôsobova a poas aplikácie urova jeho mnostvo. Protónové lúe sa dajú zacieli z rôznych smerov.V Ruomberku o tom v utorok 24. júna prednáal profesor Dan Thomas Liewellyn Jones zo strediska pre protónovú rádioterapiu iThemba z Juhoafrickej republiky, ktoré má s touto metódou lieby takmer 15-roné skúsenosti. Cyklotrónové centrum Slovenskej republiky, ktoré sa pripravuje na liebu onkologických ochorení, plánuje prostredníctvom cyklotrónu uzatvori so strediskom pre protónovú rádioterapiu iThemba dohodu o poskytnutí know-how. Vo svete je okolo tridsapä zariadení, v ktorých sa protónová rádioterapia realizuje. Presný zásah do nádoru umoujú protónyNa Slovensku sa v súasnosti na liebu rakovinových nádorov ionizujúcim iarením pouívajú predovetkým lineárne elektrónové urýchovae. Dnes nie je problém da smrtenú dávku nádorovým bunkám, problém je ochráni zdravé tkanivo, povedal Ján Ruika, výkonný tajomník Koordinanej rady Cyklotrónového centra Slovenskej republiky. Iná situácia je v prípade protónovej terapie. Protóny umoujú ovea presnejie zacieli dávku na nádor. Tieto astice toti strácajú najviac energie a na konci svojho doletu, take vhodnou intenzitou oiarenia sa dá dosiahnu, aby maximum dávky lealo priamo v nádore. Výhoda: etrnejie k zdravému tkanivuProtónové cyklotróny sú tvrtou generáciou rádioterapeutických zariadení, ktoré sa vyuívajú na liebu onkologických ochorení. Ich najväou prednosou je, e umoujú maximálne etri zdravé tkanivo, ale prekákou na ich masové rozírenie sú vysoké náklady na výstavbu takýchto centier, ktoré presahujú vye 100 miliónov eur, niektoré typy dokonca aj viac.Na svete je len zopár krajín, ktoré si ich môu dovoli. Protónové urýchovae sú také drahé preto, e urýchli astice, ktoré sú dvetisíckrát aie ako elektróny, je mimoriadne nároné. To je, ako keby lovek chcel sám rozbehnú namiesto bicykla lokomotívu, ktorá namiesto desiatich kilogramov vái a dvadsa ton, vysvetuje J. Ruika.Vyuitie cyklotrónu, ktorý bude súasou Cyklotrónového centra, bude pre medicínske úely obmedzené. Preto sa Slovensko rozhodlo vybudova v Ústrednej vojenskej nemocnici v Ruomberku alí protónový urýchova, ktorý bude pecializovaný na medicínske úely. (RED)


Niesol výbuniny do jadrovej elektrárne!

V jadrovej elektrárni na juhu védska zadrali mua, ktorý sa do zariadenia snail prenies výbuný materiál. TOKHOLM. "O 8.00 nám telefonovali z V jadrovej elektrárni na juhu védska zadrali mua, ktorý sa do zariadenia snail prenies výbuný materiál. TOKHOLM. "O 8.00 nám telefonovali z elektrárne v Oskarshamne a povedali nám, e zastavili jedného pracovníka, ktorý mal v take výbuný materiál," informoval Sven-Erik Karlsson s polície v meste Kalmar. Dodal, e ilo o zváraa najatého na doasné práce.SkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamouSkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamou Výbuný materiál je s najväou pravdepodobnosou triacetón triperoxic (TATP) - ide o rovnakú výbuninu, aká bola pouitá pri bombových útokoch v Londýne v júli 2005. Elektráre a jej okolie doasne uzavreli, prevádzka vak pokrauje v normálnom reime a zamestnancov neevakuovali. Agentúra AP cituje operátora elektrárne OKG, poda ktorého bezpenos zariadenia nie je ohrozená. Hovorca elektrárne Anders Osterberg dokonca poprel, e v take sa nachádzala výbunina. Na dradle taky sa poda neho nachádzali len stopy tejto výbuniny. Do elektrárne napriek tomu u mieri pyrotechnická jednotka. Autor: sita/afp/ap Najdôleitejie správy z východu Slovenska ítajte naKorzar.sme.sk.


Nem indulhat újra a takahamai atomerőmű két reaktora

Egy japán bíróság megtiltotta kedden a takahamai atomerőmű két reaktorának újraindítását, azzal az indokkal, hogy nem felelnek meg a négy évvel ezelőtti földrengés és szökőár után bevezetett biztonsági előírásoknak. A takahamai atomerőmű a Japán-tenger partján, Fukui prefektúrában van, olyan térségben, amely erős szökőár esetén a leginkább veszélyeztetettek közé tartozik. Az erőmű Oszakát és környékét látja el elektromos energiával. Négy reaktora van, s ezek közül a hármas és a négyes újraindítását tiltotta meg a fukui kerületi bíróság. Az erőművet üzemeltető vállalat várhatóan fellebbezni fog a döntés ellen. A 2011. március 11-én történt földrengés és a földmozgás következtében kialakult hatalmas szökőár után - amely súlyosan megrongálta a fukusimai atomerőmű három reaktorát, nukleáris katasztrófát okozva - Japánban leállították mind a 48 még működő atomreaktort.
MTI


Japonsko zasiahlo silné zemetrasenie, cunami vraj nehrozí

Severovýchod Japonska v pondelok zasiahlo alie silné zemetrasenie. Jeho ohnisko bolo asi desa kilometrov pod zemou, na juhu prefektúry Fukuima, ktorú u presne pred mesiacom zasiahlo niivé zemetrasenie o sile 9,0 stupa Richterovej kály. Pondelkové otrasy mali poda amerického geofyzikálneho intitútu (USGS) silu 7,1stupa. Bolo vydané varovanie pred prívalovou vlnou cunami, ktoré ale úrady zakrátko odvolali. Pracovníci jadrovej elektrárne Fukuima, ktorá bola pred mesiacom znane zniená, bolivpondelokevakuovaní. Poda agentúry Kjódó zatia na elektrárni nebola zistená iadnakoda. Otras bolo cíti a vTokiu, ktoré leí 170kilometrov na juh. Severovýchod Japonska zasiahlo zemetrasenie presahujúce sedem stupov Richtera u minulý týde vo tvrtok. Vyiadalo si tri obete na ivotoch a najmenej 140zranených. Rozírili evakuanú zónu vokolí Fukuimy Japonsko rozírilo dvadsakilometrovú evakuanú zónu vokolí pokodenej jadrovej elektrárne Fukuima, pretoe stupe rádioaktívneho zamorenia vjej okolí je stále vysoký. Oznámila to vpondelok agentúra Kjódó sodvolaním sa na hovorcu vlády Jukia Edana. Vláda to doteraz aj napriek odporúaniam Medzinárodnej agentúry pre atómovú energiu odmietala. Je to vemi aké, ale iadame obyvateov, ktorých sa to týka, aby vnajbliích týdoch odili, vyhlásil Edano. Vláda vyzvala na odchod obyvateov zurených lokalít leiacich za okruhom 20kilometrov. Dôvodom je to, e obyvatestvo tu bolo dlhodobo vystavené vyej miere rádioaktívneho iarenia. Poda Edana je iadúce, aby udia odili do mesiaca. Vetko ozemetrasení vJaponsku Guvernér prefektúry Fukuima Juhei Sató kritizoval vládu za rozhodovanie votázke evakuácii udí zblízkosti elektrárne. Pôvodne dostali pokyn zosta doma a nevychádza, potom sa mali evakuova dobrovone. Obania ijúci vokruhu 30kilometrov boli zmätení a nevedeli, o majú robi, povedal Sató vtelevízii. Zárove sa odmietol stretnú sriaditeom firmy TEPCO, ktorý má vpondelok oblas navtívi. Niektoré rodiny sa u presahovali do núdzových doasných domov vprístavnom meste Rikuzentakata. Majú iba 30metrov tvorcových, ale poskytujú komfort vpodobe chladniky, práky a mikrovlnnej rúry. Pre udí, ktorí minulý mesiac trávili vkolských telocviniach, to bude úava. Domov ale nie je dos, na kadých 50iadateov pripadá len jeden. Mesto vak chce do polovice mája postavi vrôznych astiach 400takýchto príbytkov. Riziko rádioaktívneho úniku zelektrárne sa zníilo Japonská vláda tie vpondelok oznámila, e sa znane zníilo riziko väieho rádioaktívneho úniku zjadrovej elektrárne Fukuima, ktorá bola pokodená prívalovou vlnou. Po prvýkrát od 11.marca prejavila vláda mierny optimizmus a dospela knázoru, e najhoriemu sa zabránilo. Nebezpeenstvo, e sa situácia vjadrovej elektrárni zhorí a dôjde knovému väiemu úniku rádioaktivity, sa znane zníilo, vyhlásil Edano.Poda jeho vyjadreniaje zrejmé, e elektráre nie je vtakom stave, aby mohla normálne fungova. Japonsko u oznámilo, e Fukuima 1, ktorej prvý zo iestich reaktorov bol postavený zaiatkom 70.rokov, nebude opätovne spustená. Japonsko dralo minútu ticha za obete Severovýchod Japonska si vpondelok minútou ticha uctil obete mohutného zemetrasenia so silou 9,0Richterovej stupnice a následné prívalové vlny cunami, ktoré presne pred mesiacom zasiahli túto as krajiny. Najhoria katastrofa, akú súostrovie zailo od druhej svetovej vojny, si poda doterajej bilancie japonskej polície vyiadala 27000mtvych a nezvestných. Presne v14:46 miestneho asu (7:46 SEL), ke krajinu 11.marca zasiahol prvý otras, zazneli sirény a obyvatestvo si minútou ticha pripomenuloobete.


Jihočeští záchranáři simulují únik radiace z Temelína

Dvoudenní cvičení Zóna 2010 má prověřit připravenost devíti stovek záchranářů na případnou havárii v jaderné elektrárně Temelín a únik radiace do okolí.Členové krizových štábů, hasiči, vojáci a záchranáři prověří součinnost integrovaného záchranného systému na jihu Čech. Simulovaně vyhlásí stav nebezpečí v kraji a nouzový stav.Byť jde o jedno z největších cvičení svého druhu, běžného života obyvatel v okolí elektrárny se takřka nedotkne.„Nebudeme přenášet další činnosti do omezení provozu na komunikacích nebo činnosti hospodářských subjektů a soukromníků ve vnější zóně havarijního plánování,“ vysvětluje tajemník bezpečností rady kraje Stanislav Mrvka.Jak dodává šéf jihočeských hasičů Lubomír Bureš, neozvou se ani sirény. „Sirény se zkoušejí každý měsíc a není potřeba se ubezpečovat, že fungují.“Cvičení podle scénářeOkolo sedmé hodiny ranní by mělo podle scénáře dojít k prasknutí primárního chladícího potrubí u reaktoru, tím by se postupně začaly přehřívat palivové články v aktivní zóně reaktoru. Do scénáře bylo vsunuto také selhání všech havarijních systémů a úplnou ztrátu vnějšího elektrického napájení, což znamená, že řada zařízení není pod proudem.Stav systému by se začal zhoršovat už po šesté hodině. Informaci o stavu by ihned získal vedoucí krizového štábu, následně hejtman Jihočeského kraje, prostřednictvím  bezpečnostní rady státu by byl informován i premiér.Občanská iniciativa pro ochranu životního prostředí tvrdí, že jsou cvičení nedostatečná. Prý se týkají pouze zóny v okruhu 13 kilometrů okolo Temelína a to je málo.Podle předsedkyně Státního úřadu pro jadernou bezpečnost Dany Drábové má smysl plánovat a připravovat konkrétní postupy jen do určité vzdálenosti:„Velikost zóny havarijního plánování okolo Temelína odpovídá tomu, co je ve světě obvyklé. To ale neznamená, že kdyby ta situace byla natolik závažná, že by bylo třeba chránit lidi za tou zónou, že by se nic nedělo. Radiační havárie je jedna z celé řady možných krizových situací. Z 95 procent znamená stejné postupy a stejná opatření jako například průmyslová katastrofa v chemičce nebo přírodní katastrofa. A o tom se málo mluví. Náš integrovaný záchranný systém je opravdu připraven lidem v jakékoli situaci pomoci.“Praktickou součást činnosti, jako například rozvinutí dekontaminačního pracoviště, si cvičící vyzkoušejí v uzavřeném areálu vojenského letiště v Bechyni.Pravidelná součinnostní cvičení se opakují ve tříletých intervalech. Letošní novinkou například bude regionální krizový štáb, který si zřídí Státní úřad pro jadernou bezpečnost.


Unijna bomba atomowa? "Kompletna iluzja"

Niemiecki minister obrony Boris Pistorius jest wyraźnie zirytowany. Nie podoba mu się pomysł prowadzenia rozmów o europejskiej broni atomowej przed kamerami i mikrofonami niemieckich telewizji. – Nie ma teraz żadnego powodu, by dyskutować o nuklearnej tarczy ochronnej – mówi w rozmowie z pierwszym programem niemieckiej telewizji publicznej ARD. Kilka dni temu prawdopodobny republikański kandydat na prezydenta USA Donald Trump zagroził, że w razie jego ponownego wyboru nie każdy kraj NATO uzyska amerykańskie wsparcie militarne. Jeśli ktoś nie dość inwestuje w obronę, niekoniecznie będzie mógł zapewnić sobie wojskową obronę swojego kraju, ostrzegał były prezydent, który Rosję "nawet zachęcałby, żeby robiła, co tylko do diabła chce robić". Kandydat na prezydenta grozi zatem wycofaniem zobowiązania NATO do udzielania wsparcia. Artykuł 5 Traktatu Północnoatlantyckiego stanowi zaś, że atak na jednego z członków Sojuszu, jest to de facto atakiem na całe NATO. Jego państwa członkowie musiałyby wówczas podjąć środki w celu zapewnienia bezpieczeństwa terytorium Sojuszu. "Łącznie z użyciem siły zbrojnej", jak zapisano w traktacie. Z powodu tych wypowiedzi Trumpa wiceprzewodnicząca Parlamentu Europejskiego Katarina Barley wyraziła wątpliwość co do wiarygodności amerykańskiej tarczy nuklearnej jako ochrony dla Europy. Barley uważa, że Unia Europejska powinna rozważyć zakup własnej broni jądrowej. Niemiecki minister finansów Christian Lindner (FDP) opowiada się zaś za ściślejszą współpracą z europejskimi potęgami nuklearnymi, Wielką Brytanią i Francją. Kraje te są obok USA jedynymi państwami NATO posiadającymi broń jądrową, choć mają jej stosunkowo niewiele. – Unia Europejska mocarstwem atomowym? Kompletna iluzja – mówi DW Karl-Heinz Kamp z think tanku DGAP (Deutsche Gesellschaft für Auswärtige Politik, Niemieckie Towarzystwo Polityki Zagranicznej), który pracował też i dla NATO, i dla niemieckiego ministerstwa obrony: – Przecież jak dotąd Unia nie jest nawet mocarstwem militarnym. Nie mamy wspólnych sił zbrojnych. Nie mamy wspólnego rządu. A to wszystko byłoby warunkiem niezbędnym, żeby Europa mogła stać się mocarstwem nuklearnym. Musielibyśmy mieć prezydenta, czyli szefa, który by decydował o tej broni atomowej. Dopóki tego wszystkiego nie mamy, wszelkie takie rozważania są całkowicie iluzoryczne – uważa niemiecki ekspert. Debata na temat europejskiej broni jądrowej jest "debatą bardzo niemiecką, jakiej nie ma w żadnym innym kraju", twierdzi Kamp. A przede wszystkim nie ma jej w Europie Wschodniej, gdzie szczególnie odczuwane jest zagrożenie ze strony bliskiej i agresywnej Rosji Putina, która straszy także wojną nuklearną. Zdaniem Kampa wspólna obrona europejska nie zrodzi się w dającej się przewidzieć przyszłości, "ponieważ kraje wschodnioeuropejskie wcale jej nie chcą. Pytają, gdzie byśmy byli bez Amerykanów w tej wojnie Rosji przeciwko Ukrainie?" W rozmowie z gazetą "Tagesspiegel" profesor Maximilian Terhalle z Instytutu Polityki Bezpieczeństwa na Uniwersytecie w Kilonii, wyjaśnia: – Jeśli Trump wygra, a Europa będzie nieprzygotowana, stanie się podatna na szantaż z powodu braku wiarygodnego odstraszania. Aby do tego nie dopuścić, Europa musi się po zęby uzbroić w broń nuklearną. Sytuacja w Niemczech ma wiele wspólnego z historią najnowszą. Po doświadczeniach II wojny światowej pierwszy kanclerz wciąż jeszcze młodej Republiki Federalnej Niemiec, Konrad Adenauer (CDU) już w 1954 r. ogłosił rezygnację Niemiec z własnej broni atomowej. Stany Zjednoczone zobowiązały się objąć Republikę Federalną nuklearnym odstraszaniem skierowanym przeciw zdominowanemu przez Moskwę Układowi Warszawskiemu. – Kraj, który rozpoczął dwie wojny światowe i do końca drugiej z nich był wciąż postrzegany jako z natury rzeczy agresywny, nie był traktowany jako taki, któremu z zaufaniem można powierzyć broń atomową – wyjaśnia Kamp. Również z tego powodu nigdy nie doszło w Niemczech do dyskusji na temat własnej broni atomowej. – I także ci, którzy teraz mówią o europejskim wymiarze obronnym, nie mówią o niemieckiej broni jądrowej, ponieważ Niemcy są członkiem układu o nierozprzestrzenianiu broni jądrowej i wielokrotnie wiążąco zobowiązały się aktami prawa międzynarodowego do rezygnacji z posiadania broni masowego rażenia, w tym broni atomowej – tłumaczy ekspert DGAP. Po upadku muru berlińskiego w 1989 r., po rozpadzie Związku Sowieckiego i po zakończeniu podziału na Niemcy Wschodnie i Zachodnie, niemieckie stanowisko zostało ponownie scementowane w tak zwanym "Traktacie 2 plus 4": Żadnej broni nuklearnej! 12 września 1990 r. cztery zwycięskie mocarstwa II wojny światowej (Stany Zjednoczone, Związek Sowiecki, Francja i Wielka Brytania) postanowiły, że Niemcy Wschodnie i Zachodnie (stąd 2 plus 4) powinny zostać zjednoczone i wyrzec się broni jądrowej. Również dlatego, jak podkreślił Kamp w rozmowie z DW, że "niemiecka potęga nuklearna byłaby czymś, co budziłoby grozę, choćby ze względów historycznych". Podczas zimnej wojny (czyli w latach 1947-91) Stany Zjednoczone uzbroiły Europę Zachodnią na wielką skalę w broń jądrową, aby powstrzymać Związek Sowiecki przed atakiem. Po upadku ZSRS amerykański rząd wycofał wiele z tych bomb atomowych. Szacuje się, że 180 sztuk broni jądrowej jest nadal w Europie: we Włoszech, Turcji, Belgii, Holandii i w Niemczech. Nuclear sharing nazywa się ten model, który Niemcom, państwu bez broni atomowej, pozwala na partycypację w amerykańskich bombach atomowych. Eksperci zakładają, że 20 sztuk amerykańskiej broni jądrowej jest przechowywanych w miejscowości Büchel w Nadrenii-Palatynacie na zachodzie Niemiec. – Ale dysponować tą bronią może wyłącznie prezydent USA – podkreśla ekspert DGAP Kamp. W wywiadzie telewizyjnym minister obrony Boris Pistorius krytykuje wypowiedzi Donalda Trumpa prowadzącego kampanię wyborczą w USA. Pistorius jest przekonany, "że większość odpowiedzialnych w Stanach Zjednoczonych Ameryki dokładnie wie, co mają u swoich transatlantyckich partnerów w Europie, co mają w NATO". Ekspert do spraw bezpieczeństwa Karl-Heinz Kamp ujmuje to w rozmowie z DW tak: – Trump może być w stanie znacząco zaszkodzić NATO, ale nie może zniszczyć Sojuszu. W ciągu jednej kadencji nie można zniszczyć dziesięcioleci stosunków transatlantyckich.


Erős földrengés rázta meg Japán északi részét

Erős, 6,8-as erősségű tenger alatti földrengés volt Japán keleti partjainál, mintegy 165 kilométerre a fő szigeten, Honsún található Ivaki várostól. A hatóságok szökőárriasztást adtak ki. Az amerikai földtani intézet (USGS) tájékoztatása szerint a közép-európai idő szerint pénteken 21 óra 22 perckor - helyi idő szerint szombat hajnalban - történt a földmozgás, amelynek fészke tíz kilométeres mélységben volt. A hatóságok Ivate, Fukusima és Mijagi prefektúrára adtak ki szökőárriasztást. Az előrejelzés szerint a cunami helyi idő szerint hajnali 4 óra 50 perckor egyméteres hullámokkal érheti el a szigetország partjait. Egyelőre nem érkeztek jelentések sérültekről vagy károkról. A hétfokozatú japán szeizmikus skálán 4-esre értékelték a rengést, ami azt jelenti, hogy nem várhatóak komoly károk. Ivaki közel fekszik a 2011-ben balesetet szenvedett Fukusima-1 atomerőműhöz.
MTI


Leállt a paksi atomerőmű egyik blokkja

Kövesse az Indexet Facebookon is! Egy 400 kilovoltos elektromos elosztó alállomáson történt műszaki meghibásodás miatt hétfőn reggel az automatikus védelmi rendszer leállította a Paksi Atomerőmű 3. blokkját, derül ki az atomerőmű honlapjáról. Kovács Antal, az MVM Paksi Atomerőmű Zrt. kommunikációs igazgatója az MTI megkeresésére azt mondta, hogy nem a Paksi Atomerőmű berendezéseiben történt a meghibásodás, hanem a létesítmény területén kívüli elosztó alállomáson. Ez az állomás biztosítja a blokk kapcsolódását az országos elektromos hálózathoz. Azt vizsgálják, hogy mi okozta a hibát. Az újraindítás az atomerőműben szokásos szigorú szabályoknak megfelelően, a blokk korábban megkezdett karbantartásának befejezése után, várhatóan a jövő hét első felében történik meg, mondta Kovács Antal. A külügyminiszter a Roszatom vezetőivel is tárgyalt. Ezáltal tovább erősödik az energiaellátás biztonsága, és az ország függetlensége. A helyszínen jelenleg amerikai, német és francia cégek is dolgoznak. Kövesse az Indexet Facebookon is!


Zrychlení výstavby nebo úprava trhu práce. Jaké změny chce vláda prosadit?

Vláda chce do konce volebního období prosadit změny směřující k urychlení investic do dopravní infrastruktury, a to včetně uplatnění spolupráce se soukromým kapitálem. V plánu má také opatření ke zrychlení výstavby, individuální i komerční. Zaměřit se hodlá i na úpravu trhu práce a u sociálních opatření na lepší zacílení příspěvku na bydlení.Dalším z doporučení Národní ekonomické rady vlády, jež si chce kabinet vzít za své, je zkvalitnění školství. Priority pro období do podzimu příštího roku přiblížil premiér Petr Fiala (ODS).Národní ekonomická rada vlády návrh 37 opatření, která by měla pomoci k vyššímu dlouhodobě udržitelnému růstu české ekonomiky, zveřejnil v lednu. Body ze seznamu, kterými se vláda hodlá zabývat, plánuje předložit zástupcům odborů a zaměstnavatelů v pondělí.Vláda se podle premiéra Fialy chce pustit do urychlení investic do dopravní infrastruktury, a to včetně cesty PPP, kterou už vyzkoušela a chce dál rozvíjet.„Pak je to úprava trhu práce, modernizace zákoníku práce. Ta je naprosto zásadní jako hybatel pracovního trhu,“ řekl premiér.„Současně se musí nastavit dávkový a sociální systém, aby byl motivující pro práci. To je také doporučení Národní ekonomické rady vlády. Tady se musí do legislativy promítnout takové věci jako větší pružnost v oblasti náboru nových zaměstnanců, regulace pracovní doby. U sociálních opatření lépe zacílit příspěvek na bydlení, upravit normativy a tak snížit administrativu,“ vypočítal premiér.Dále se chce kabinet zaměřit na výstavbu, kde rada doporučuje radikální zkrácení povolovacích lhůt, změny zákonů, které vedou k zrychlení individuální a komerční výstavby. To nejsou legislativně jednoduché věci a musí se na nich začít velmi intenzivně pracovat, dodal Fiala.Pohnout s věcmi podle doporučení rady se podle premiéra dá i ve zkvalitňování školství. Uvedl rychlejší realizaci strategie 2030+ a posun v dlouhodobě problémových místech, ať už je to nedostatek míst v předškolním vzdělávání, zastaralý obsah učiva či fragmentovaná struktura na středních školách.„Některé kroky se tu už udělaly, ale chceme to posunout do konce volebního období období ještě dál,“ uvedl.Z programového prohlášení je třeba podle premiéra provést důchodovou reformu legislativním procesem a pokračovat v cestě k energetické suverenitě a dlouhodobé energetické udržitelnosti.„Čeká nás uzavření tendru na Jadernou elektrárnu Dukovany a vyhlášení vítěze, zajištění způsobu financování rozvoje energetické infrastruktury, rozvoj obnovitelných zdrojů. Chceme stihnout zákon, zjednodušeně řečeno o akceleračních zónách, aby se daly obnovitelné zdroje budovat v rychlejším zkráceném režimu,“ popsal.Podle něho vláda také musí pokračovat ve stabilizaci veřejných financí, a to při udržení investice do infrastruktury.


Dvadsiatka tátov iada o strojnásobenie jadrovej energetiky, medzi nimi aj Slovensko

Dvadsiatka úastníkov klimatickej konferencie OSN (COP28) v Dubaji vyzvala, aby sa jadrová energia vo svete v porovnaní so stavom v roku 2020 do roku 2050 strojnásobila. Poda agentúry AFP to vyplýva zo spolonej deklarácie, ktorú podporili napríklad Slovensko, eská republika, Francúzsko, Spojené táty i Británia. Tie tak chcú zníi závislos na uhlí a plyne. ína a Rusko, ktoré sú dnes najväími stavitemi jadrových elektrární na svete, vak medzi signatármi niesú. VDubaji podpis deklarácie oznámil vyslanec USA pre klímu John Kerry. Po boku mal niekoko alích vedúcich predstaviteov, vrátane francúzskeho prezidenta Emmanuela Macrona a belgického premiéra Alexandra deCrooa. Medzi signatárov patria Bulharsko, esko, Fínsko, Francúzsko, Ghana, Japonsko, Kanada, Maarsko, Moldavsko, Mongolsko, Maroko, Holandsko, Posko, Rumunsko, Slovensko, Slovinsko, Spojené táty americké védsko, Ukrajina, Veká Británia a JunáKórea. Vyhlásenie uznáva kúovú úlohu jadrovej energie pri dosahovaní uhlíkovej neutrality do roku 2050a pri udriavaní ciea obmedzi globálne otepovanie na 1,5stupa Celzia, uvádza sa vtexte. Signatárske krajiny tie vyzývajú akcionárov medzinárodných finanných intitúcií, ako je Svetová banka, aby do svojho financovania zahrnuli aj jadrovú energiu. Existujú zákonné ustanovenia, niekedy aj vniektorých medzinárodných úverových intitúciách, ktoré jadrovú energiu vyluujú. Myslím, e to je úplne zastarané, povedal u skôr agentúre AFP generálny riadite Medzinárodnej agentúry pre atómovú energiu (MAAE) Rafael Grossi. Zástancovia povaujú jadrovú energiu, ktorá je kálovatená a nevypúa prakticky iadne skleníkové plyny, za prostriedok na výrobu elektriny, ktorý nemá obdoby. Niektorí ekológovia vak poukazujú na riziká havárií, na problematiku jadrového odpadu a na vysoké náklady na jadrovú energiu.


Cvienie v atómovej elektrárni

Cvienie v atómovej elektrárni V súlade so schváleným harmonogramom plánovaných havarijných nácvikov a cviení pre rok 2002 sa uskutonilo 28. novembra v lokalite jadrovej elektrárne (JE) Mochovce celoareálové cvienie. Jeho cieom bolo precvii vetky zloky organizácie havarijnej odozvy v JE, ako aj innosti súvisiace so zhromaovaním, evakuáciou a jódovou profylaxiou. Ako pozorovatelia sa ho zúastnili zástupcovia Úradu jadrového dozoru SR, ktorí v priebehu cvienia vykonali aj inpekciu, alej zástupcovia havarijnej a krízovej prípravy JE Bohunice, eských JE Dukovany a Temelín, ako i civilnej ochrany krajských úradov z Nitry a Banskej Bystrice, pätice okresných úradov z okolia JE a napokon i Záchranného pluku CO z Malaciek.SkryVypnú reklamuSkryVypnú reklamuSkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamouSkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamou Organizácia cvienia bola perfektne zvládnutá, takisto aj komunikácia medzi zainteresovanými bola na dobrej úrovni. Cvienie preukázalo dobrú prácu havarijnej a krízovej prípravy s umi a vtepenie potrebných návykov. Jeho zmyslom bolo nájs prípadné nedostatky a popri precviovaných oblastiach aj reagova na neobvyklé situácie. Poas cvienia sa tie preskúal systém vyrozumenia a varovania. Akustické sirény boli spustené len v lokalite jadrovej elektrárne 2-minútovým kolísavým tónom, o om boli zainteresované orgány a organizácie vopred vyrozumené. Rastislav Petrech


Azonnali atomcsapással fenyegetőznek az oroszok

Hadüzenetként értelmezné, és azonnali atomcsapással válaszolna Oroszország abban az esetben, ha egy ország elfogná Vlagyimir Putyin orosz elnököt - írta a Mandiner.  Ahogy megírtuk: az Egyesült Államok tipikus kettős mércét alkalmaz a Nemzetközi Bíróság elfogatóparancsával kapcsolatban: saját magukra nézve nem tartják érvényesnek, ők maguk sem fogadták el, ellenben a népszerűtlen elnök, Joe Biden ünnepelte a semmire sem kötelező elfogatóparancsot. Vlagyimir Szolovjov, a Rosszija–1 orosz állami tévé műsorvezetője azzal fenyegetőzött, hogy Oroszország azonnali atomcsapást intéz azon állam ellen, amelyaz ICC elfogatóparancsaalapján megpróbálja őrizetbe venni Putyint - írta a Daily Star. Az orosz tévés fenyegetésére azután került sor, hogy a Nemzetközi Büntetőbíróság elfogatóparancsot adott ki Vlagyimir Putyin ellen. A Rosszija–1 orosz állami tévé műsorvezetője úgy véli, hogy az elfogatóparancs végrehajtásának megkísérlése hadüzenetként értelmezendő. Megírtuk: Medvegyev volt orosz elnök is nagyon kemény üzenetet küldött a nyugati világnak ezzel kapcsolatban.


Jadrový odpad sa dá zuitkova, Slovensko v om má zásobu energie na 400 rokov

Odpad z jadrových elektrární má v sebe potenciál na to, aby z neho Slovensko aj alej získavalo elektrickú energiu. Uskladneného odpadu na Slovensku je toko, e by krajine dokázal poskytnú elektrickú energiu na celé storoia. V rozhovore pre denník Pravda to hovorí taliansky fyzik Stefano Buono, zakladate spolonosti Newcleo, ktorá buduje malé modulárne reaktory. Palivom do týchto reaktorov sú práve u pouité palivové lánky zjadrových elektrární, ktoré u na Slovensku máme. Technológia malých modulárnych reaktorov umouje tento odpad alej vyui a tým ho zlikvidova. Newcleo, firma, ktorú Buono zakladal, poas niekokých nasledujúcich týdov zaloí svoju poboku aj na Slovensku. Poda Buona by Slovensko mohlo ma es malých nukleárnych reaktorov, ktoré by postupne likvidovali odpad, ktorý sa poas prevádzky nukleárnych reaktorov nazhromadil. To je podstata podnikania tejtofirmy. Spolonos, ktorá vznikla vroku 2021, buduje malé modulárne reaktory, stavia aj nejadrový reaktor, ktorý bude dokonený vroku 2026vTaliansku. Je nejadrový, pretoe bude generova teplo zelektrickej energie, no vkúových komponentoch bude smalými jadrovými reaktormi totoný. Vsúasnosti sa prvý reaktor licencuje vo Francúzsku a mal by by hotový vroku 2031.Firma je tie vprocese povoovania výstavby fabriky na jadrové palivo, ktorá by mala by hotová vroku2030. Spolonos Newcleo u vminulom roku podpísala Memorandum oporozumení sministerstvom hospodárstva a Jadrovou a vyraovacou spolonosou omonostiach budúcej spolupráce. Zatia nie je jasné, ako bude presne vyzera. Ak by ale Slovensko vyuívalo rieenie spolonosti Newcleo, jadrový odpad zo Slovenska by sa postupne preváal do Francúzska, tam by sa pôvodný odpad pretransformoval do nového paliva a to by sa následne vrátilo spä na Slovensko. Denník Pravda sa rozprával svýznamným talianskym jadrovým fyzikom opodnikaní, ktoré buduje budúcnos jadrovej energie. Áno, peciálne ak sa pozrieme na to, e nieo také robí súkromná spolonos. Mylienku recyklácie vyhoreného paliva vdy vminulosti posúvali dopredu jednotlivé vlády, ztohto pohadu je to teda revolúcia. Dôvodov bolo poda ma viac. Významným boli ekonomické aspekty. Recyklácia bola historicky drahia ako aba a výroba nového paliva. Bolo jednoduché a lacné urán vyai, vyrobi palivo a vyhorené palivové lánky len uloi do hlbinného úloiska. Tá fáza ukladania sa ale nikdy vlastne neudiala, nie je to také jednoduché, take sa nám nahromadilo vemi vea vyhoreného jadrového paliva, ktorý sa asto oznauje zaodpad. To spôsobuje, e sa situácia mení a teraz sme u vstave, e vyuitie vyhoreného paliva je ekonomicky výhodné. Peniaze môete uetri tým, e ho nebudete drahým spôsobom uskladova. Druhým dôvodom je to, e cena výroby nového paliva by mohla stúpnu. To sa skutone aj deje. Ceny uránu sa poas niekokých minulých rokov zhruba zdvojnásobili. Recyklácia paliva sa teda stáva zaujímavou aj zekonomického pohadu. alím dôvodom, ktorý vidím, je to, e vminulosti nebol tlak na uplatnenie inovácií, kee jednoducho existovali lacnejie alternatívy. Energia sa dá získava zplynu a aj zuhlia a udia to, samozrejme, vyuívali. Spaova uhlie môe by lacnejie aj dnes, no dnes nám alí úet vystavuje u aj planéta. Tento úet musíme tie zaplati. To je kúová okolnos. Som presvedený, e je to chyba. Myslím si, e hnacím motorom tohto rozhodnutia bola verejná mienka, teda emócie udí. Opä za tým boli aj ekonomické dôvody, výroba energie zplynu je jednoducho lacnejia a Nemecko do uritej miery poítalo slacným plynom zRuska, ktorý potrebám jeho priemyslu vyhovuje. Bohuia, priiel útok Ruska na Ukrajinu a to, o bolo pre Nemecko ekonomickou príleitosou, sa stalo problémom. Vkontexte vojny na Ukrajine sa kadá európska krajina vracia spä kjadru, Nemecko nie. Pravdepodobne je to preto, e verejná mienka je vNemecku naladená silno proti jadru. Politici sa jednoducho boja knemu vráti, je moné, e sa obávajú straty popularity a voliských hlasov. Tieto nálady sa vNemecku budovali desaroia, pädesiat a esdesiat rokov. Verejná mienka sa postupne mení, no táto zmena je pomalá. Aj ke prinesieme inovácie, bude trva roky, kým sa verejná mienka zmení. udia musia najprv vidie, e sa na tomto poli dejú dobré veci. Niekedy je aké by inovátorom, pretoe musíte presvedi vemi veaudí. Mnostvo vyhoreného jadrového paliva na Slovensku je minimálne 1400ton. Hrubým odhadom si myslím, e krajina vom zásoby na výrobu elektrickej energie na vye 400rokov. Áno, hovoríme osituácii, e by sa podarilo vyui vetku energiu, ktorá vtomto odpadeje. Taliansky fyzik, ktorý vminulosti pôsobil vEurópskej organizácii pre jadrový výskum (CERN). Do januára 2018bol na ele spolonosti Advanced Accelerator Applications, ktorá sa zaoberala rádioterapiou, a vroku 2018ju prevzala farmaceutická firma Novartis za 3,9miliardy dolárov. Spolonos Newcleo vznikla vroku 2021a Stefano Buono stojí na jejele. Takúto analýzu zameranú na Slovensko sme si robili. Znej vyplýva, e slovenské vyhorené palivo by mohlo spracúva a es malých modulárnych reaktorov scelkovým intalovaným výkonom 1,2gigawattov. Jeden takýto reaktor vyrobí dos elektriny pre vye pol milióna domácností. Podobnú rovnováhu hadáme aj viných krajinách. Vo Francúzsku sme robili túdiu, zktorej vyplýva, e krajina by mohla uetri miliardy. Krajina má uskladnené veké mnostvo vyhoreného jadrového paliva, ktoré dnes nevyuíva. Ak by sme zaali viac recyklova toto palivo, Francúzsko by uetrilo náklady na výstavbu a prevádzku bazénov vyhoreného jadrového paliva, vktorých je palivo uskladnené. Potenciál na úspory je veký a existujú oblasti, oktorých sme ako ozdroji úspor vminulosti neuvaovali. Mohli by by hotové vpolovici budúceho desaroia. Na to, aby krajina srecykláciou paliva zaala, ich nepotrebuje vetky naraz, no kompletne hotové by vetky mohli by u vpolovici budúceho desaroia. Cena závisí od viacerých faktorov, ale jeden malý modulárny reaktor sa dá vybudova zhruba za 800miliónov eur. Celá investícia do iestich reaktorov by sa tak zmestila do sumy pod hranicou piatich miliárd eur. Vporovnaní splánovanou výstavbou vekej jadrovej elektrárne by cena na megawatt intalovaného výkonu bola zhruba poloviná. Kúový rozdiel je u len vtom, e malý modulárny reaktor sa dá postavi rýchlejie, a tým aj lacnejie. Vysoký tandard bezpenosti umouje stava ich bliie pri vekých firmách, teda tam, kde je elektrická energia potrebná. Rozdiel je aj vtom, e tento modulárny reaktor vyrába súasne elektrickú energiu a aj teplo, veké reaktory produkujú prevane iba elektrickú energiu. Vznikajúce teplo pritom môu firmy vyui napríklad vchemických procesoch. Toto vnímam ako najzásadnejie rozdiely. Raketoplány nie, na to je potrebná iná technológia. Lietadlá tie nie, tam by bola problémom hmotnos reaktora, hoci pomocou tejto technológie by sme mohli prispie kvýrobe udrateného paliva. Lode vak do úvahy pripadajú. Týmito mylienkami sa zaoberáme, do úvahy pripadajú rôzne spolupráce. Ak je kritérium to, e tieto reaktory by mali by hotové o najrýchlejie, tak najvhodnejou lokalitou sú oblasti, vktorých u dnes zariadenia jadrovej elektrárne sú. Je to tak preto, e tieto oblasti sú na podobné zariadenia pripravené. Poznáme ich geologický profil, charakter seizmickej aktivity a podobne. alími oblasami, ktoré by mohli by vhodné, sú, samozrejme, priemyselné oblasti vrelatívnej blízkosti vekých závodov. Je to, samozrejme, moné. Niektoré firmy by dokonca dokázali vyui viac ako jeden reaktor, pretoe ich spotreba energie je obrovská. Fabrika na výrobu amoniaku by bez problémov vedela spotrebova energiu aj zo tyroch modulárnych reaktorov. Továre, ktorá vyrobí denne dvetisíc ton amoniaku, by potrebovala zdroj svýkonom 800megawattov. Tie by som upozornil na to, e obrovské mnostvo energie spotrebujú dátové centrá. Tie spotrebúvajú enormné mnostvo energie. Áno, je to tak. Ako príklad môem uvies francúzskeho prezidenta Emmanuela Macrona, ktorý sa kadý rok snaí pritiahnu investorov na podujatie, ktoré sa nazýva Choose France (Vyberte si Francúzsko, pozn. red.). Tento rok mali veké zastúpenie práve dátové centrá. Je to tak preto, e Francúzsko má rozvinutú jadrovú energetickú infratruktúru. Títo investori potrebujú vea elektrickej energie, no zárove poadujú, aby bola zistého zdroja. Do roku 2050, teda vnasledujúcich dvadsiatich piatich rokoch, by sa mala výroba elektrickej energie a strojnásobi. To je masívny nárast. Zárove je tu tlak na to, aby sa elektrická energia nevyrábala zfosílnych palív, preto musíme vo svojom úsilí prida. Neoakával som, ako rýchlo sa vuplynulých troch rokoch bude zvyova potreba energie zjadra, to ma skutone prekvapilo.


Mészáros Lőrinc cége lett a Paks II. biztosítási alkusza

Kövesse az Indexet Facebookon is! A Hungarikum Biztosítási Alkusz Kft. volt az egyedüli ajánlattévő nettó 449,9 millió forint értékben a Paks II. biztosítására kiírt alkuszi tenderen –olvashatóa Napi.hu-n. Az eljárás eredményét a Paks II. Atomerőmű Zrt. közölte azuniós közbeszerzési közlönyben. A Hungarikum Biztosítási Alkusz Kft. a biztosításközvetítői piacon a nagyvállalati ügyfelek kiszolgálására szakosodott. A cég fölött 2018-ban szerzett befolyást Mészáros Lőrinc. Ezt követően a vállalat folyamatosan vásárolta fel a kisebb alkuszcégeket. A cég tavalyi árbevétele 4,45 milliárd forintra rúgott, amivel piacvezetőnek számít a területen. A politikus szerint a rendőrségnek felesleges a sajtót zaklatnia, mert a légi felvételeket ő készítette a Bicskén állomásozó harckocsikról. A szolgáltatás megrendelését tartalmazó dokumentumból kiderül, hogy a közbeszerzés tárgya a paksi atomerőmű kapacitásának fenntartásával kapcsolatos beruházás tervezési, beszerzési és kivitelezési paramétereit tartalmazó EPC-szerződés szerint megkötendő biztosítások beszerzésével kapcsolatos, fix díjas biztosítási alkuszi megbízási szerződés megkötése. A biztosítások között egy építés-szerelés biztosítás, egy szállítmánybiztosítás és egy általános felelősségbiztosítás szerepel. A Mészáros-féle alkuszcég feladatai közt szerepel többek között az előkészítés és kockázatfelmérés (például ütemtervkészítés, adategyeztetés, helyszíni bejárás előkészítése, koordinálása, amennyiben szükséges, a biztosítások elhelyezésére ható technikai kérdések áttekintése, szükség esetén megbeszélések és konzultációk szervezése), előzetes piacfelmérés, kockázatelhelyezés, valamint a kockázatelhelyezést követő olyan adminisztrációs feladatok, mint a végleges biztosítási szerződések előkészítése, kiállítása, valamint a biztosítóktól átvett dokumentumok, okmányok áttekintése, véleményezése, szükség esetén a korrekciójuk. A kivitelező ZÁÉV Zrt. a program indulásakor még Matolcsy György rokonainak érdekeltsége volt, azóta Mészáros Lőrinc tulajdonába került. Kövesse az Indexet Facebookon is!


Irán ballisztikus rakétatesztet hajtott végre

Kövesse az Indexet Facebookon is! Ballisztikus rakétakísérletet hajtott végre az iráni Forradalmi Gárda elitalakulat egy hadgyakorlat keretében, több rakétát indítottak el az ország különböző részeiből, jelentette kedden az ISNA iráni hírügynökség. A kísérlet célja „megmutatni Irán elrettentő erejét, valamint hogy az Iszlám Köztársaság képes szembenézni bármilyen fenyegetéssel, amely az (iszlám) forradalmat, az államot vagy az ország szuverenitását éri” – idézi az MTI az ISNA jelentését. Az Egyesült Államok januárban büntetőintézkedéseket vezetett be olyan cégek és magánszemélyek ellen, akiknek köze volt az iráni rakétafejlesztési programhoz, mert Irán októberben kísérletet hajtott végre egy közepes hatótávolságú Emad rakétával. Ennek előzménye, hogy Irán júliusban megállapodott nukleáris programjáról a nagyhatalmakkal. Kapcsolat a ballisztikus rakétáink és az atomprogram között? Dehogy Az ENSZ szerint Irán az októberi rakétakísérlettel megsértette a Biztonsági Tanács 1929-es számú határozatát, amely megtiltotta neki, hogy bármilyen fejlesztést végezzen atomtöltet hordozására alkalmas rakétával. Ez a határozat érvényét vesztette, amikor januárban életbe lépett az Irán és a nagyhatalmak közötti nukleáris megállapodás, de rögtön hatályba lépett egy új, amelyben a Biztonsági Tanács (BT) felszólítja Iránt arra, hogy tartózkodjon minden olyan tevékenységtől, amelytől az előző határozat eltiltotta. Irán mindig tagadta, hogy kapcsolat volna ballisztikus rakétái és támadott nukleáris programja között. A júliusi megállapodás értelmében nukleáris programja szigorú korlátok közé van szorítva, és a Nemzetközi Atomenergia-ügynökség (NAÜ) rendszeresen ellenőrzi. Noha Irán azt hangoztatja, hogy az Emad rakéta hagyományos elrettentő eszköz, elméletileg bármilyen rakétával célba lehet juttatni atomtöltetet, írta a Reuters brit hírügynökség. Az Emadon legutóbb olyan fejlesztést végzett Irán, amely a pontosságát növeli. Kövesse az Indexet Facebookon is!


Közzétették a Japánra dobott atombombák hosszú távú hatásait

A hirosimai és nagaszakii atomtámadás túlélőinek 63 éve tartó követéses vizsgálatairól számol be az Amerikai Orvosi Társaság. A testület különszámot jelentetett meg a fukusimai nukleáris balesetet követően a sugárzás közegészségügyi hatásairól. A közlemény az egészségi kockázatokra vonatkozó becsléseket tekinti át. A cikk aDisaster Medicine and Public Health Preparednesscímű szaklapNuclear Preparednesscímű különszámában jelent megAz 1945-ös atomtámadás túlélőinek - akik nagyságrendekkel nagyobb sugárdózist kaptak, mint a fukusimai baleset környezetében élők - körülbelül 40 százaléka, a támadás idején 20 évnél fiatalabbak közel 80 százaléka ma is él. Az atombomba emberekre gyakorolt biológiai és orvosi hatásainak vizsgálatát Harry Truman amerikai elnök jóváhagyásával kezdték el, és az 50-es évektől a japán kormány is támogatta. A Life Span Study nevű, 1955 óta tartó átfogó vizsgálat keretében körülbelül 120 000 túlélő és kontroll személy körében követik a halálozást és a rákbetegségek előfordulását, és több kisebb vizsgálat is folyik különböző egészségi kockázatokkal kapcsolatban. A túlélők körében sokan lettek leukémiások A kutatók azt találták, hogy a túlélők körében fokozott a leukémia kockázata, és a bombázás után néhány évvel fokozatosan nőni kezdett a nem vérképzőszervi daganatok (úgynevezett szolid tumorok) gyakorisága is. Mivel az atombombázás túlélőinek egész testét érte a sugárzás, a rákbetegségek kockázatát számos szerv esetében megbecsülték. A sugárzást kapott emberek körében a szájüregi, nyelőcső-, gyomor-, vastagbél-, máj-, tüdő-, emlő-, petefészek-, húgyhólyag- és pajzsmirigyrák, valamint a nem melanocitás bőrrák és központi idegrendszeri daganatok kockázata nőtt számottevően. A túlélők körében pszichológiai és neurológiai hatásokat, valamint az élettartam megrövidülését is kimutatták. Az 1 graynél (100 radnál) alacsonyabb sugárdózis átlagosan körülbelül két hónappal, az ennél nagyobb dózis átlagosan 2,6 évvel rövidítette meg az élettartamot. Az élettartam rövidülése mintegy 60 százalékban szolid tumornak, 30 százalékban nem daganatos betegségeknek, és 10 százalékban leukémiának volt tulajdonítható. Minél fiatalabb volt valaki a bombázás idején, annál károsabb volt számára a sugárterhelés: aki 10 évesen élte át az atomtámadást, azt kétszer akkora kockázatnövekedés sújtotta, mint aki 40 évesen. A hosszú távú változások követése pedig azt mutatta, hogy bár a sugárzásnak kitett és a kontroll népesség közti különbség egyre csökkent, a sugárzás kockázatnövelő hatása a legtöbb vizsgált daganattípus esetén az egész életen át kimutatható. Mekkora az atombomba sugárdózisa a japán balesetéhez képest? A gray az elnyelt sugárzási dózis mértékegysége, pontosabban az ionizáló sugárzás formájában érkező, 1 joule energia osztva egy kilogramm anyaggal. Míg az atomtámadás túlélői körében az 1 gray nagyságrendű sugárzás hatásait vizsgálták, addig például a Fukusima tartománnyal szomszédos Ibaraki régióban ennél négy nagyságrenddel alacsonyabb dózisokat, 650-950 nanogray/órát mértek az utóbbi napokban (a Japánban észlelt sugárzási maximumokat bemutató térképetittlehet megnézni.) Itthon nincs ok az aggodalomra Dr. Turai István, az Országos "Frédéric Joliot-Curie" Sugárbiológiai és Sugáregészségügyi Kutatóintézet vezetőjénektájékoztatása szerinta Fukusimából kibocsátott radioaktív szennyezés egészségre ártalmas mennyiségben nem juthat el Magyarországra, sőt, még a Japánnal szomszédos Koreáig sem.


Radioaktywne odpady z NRD nie trafią na Ural

Niemcy uznali, że promieniotwórcze odpady nie byłyby w Rosji bezpiecznie zużyte. - _ Przeprowadziliśmy dokładną analizę i doszliśmy do przekonania, że obecnie nie ma warunków do bezpiecznego zużytkowania (odpadów) _ - oświadczył Roettgen ma konferencji prasowej w Bonn.W listopadzie ujawniono, że 951 elementów paliwowych z reaktora w Rossendorfie w Saksonii, składowanych od 2005 roku w prowizorycznym magazynie w Ahaus w Nadrenii Północnej-Westfalii, miało trafić do zakładów przeróbki zużytego paliwa jądrowego Majak.Odpady zostałyby wywiezione na podstawie wynegocjowanego przez Rosję, USA i Międzynarodową Agencję Energii Atomowej programu Russian Research Reactor Fuel Return. W oparciu o to porozumienie gromadzone są odpady z rosyjskich reaktorów badawczych na całym świecie.Po przerobieniu w zakładach Majak odpady byłyby ponownie wykorzystane w rosyjskich elektrowniach atomowych. Rosyjscy i niemieccy ekolodzy krytykowali te plany, podając w wątpliwość bezpieczeństwo uralskich zakładów. W latach 50. ubiegłego wieku wyciekło stamtąd ponad 70 metrów sześciennych substancji radioaktywnych, a eksplozja w 1957 roku spowodowała skażenie obszaru o powierzchni około 23 tys. km kwadratowychW Niemczech nie ma składowiska odpadów radioaktywnych, w których mogłyby one pozostać na stałe.


Izrael: Peres ostrzega przed nuklearyzacją Bliskiego Wschodu

Jeżeli Iran uzyska broń nuklearną to wszystkie państwa Bliskiego Wschodu pójdą w jego ślady - ostrzegł prezydent Izraela Szimon Peres w wywiadzie opublikowanym we francuskim tygodniku "Le Journal du Dimanche". Peres, który od niedzieli gościć będzie francuskiego prezydenta Francoisa Hollande'a, napisał, że "nie należy zmniejszać presji" na Iran aby wyrzekł się swojego programu "przynajmniej na długi okres czasu". Peres dodał, że Izrael docenia "zdecydowane stanowisko" Francji w tej sprawie. Z apelem do Paryża aby nie zmieniał twardego kursu wobec Teheranu wystąpił premier Izraela Benjamin Netanjahu w wywiadzie dla francuskiego dziennika "Le Figaro". 20 listopada w Genewie rozpoczyna się kolejna runda rokowań między Iranem i grupą 5+1 (pięciu stałych członków Rady Bezpieczeństwa ONZ plus Niemcy). Prezydent Izraela pytany o izraelską broń nuklearną odparł: "Przede wszystkim nigdy nie powiedzieliśmy, że mamy bombę a po drugie nigdy nie groziliśmy komukolwiek". Pytany o stan rokowań pokojowych między Izraelem i Palestyńczykami, Peres wyraził przekonanie, że obie strony powinny pokojowo przezwyciężyć rozbieżności bez ingerencji z zewnątrz. "Nie sądzę aby Amerykanie chcieli narzucić nam ich plan (pokojowy) oraz nie sądzę, aby było to dobre rozwiązanie" - powiedział izraelski prezydent.


Plan prezesa ws. obrony atomowej. Zrobimy to z USA czy z Unią?

Bezpieczeństwo Polski jest solą w oku Jarosława Kaczyńskiego, który ma kilka pomysłów na to, jak zwiększyć potencjał obronny naszego kraju. Według prezesa PiS optymalnym rozwiązaniem jest przystąpienie Polski do amerykańskiego systemu atomowego! Jarosław Kaczyński udzielił wywiadu "Gazecie Polskiej Codziennie", w którym został zapytany o zwiększenie potencjału obronnego naszej armii. Według prezesa PiS Polska powinna podnieść w tym celu wydatki na obronność do 3 proc. PKB. Wszystko po to, by powiększyć armię, lepiej ją wyposażyć i w efekcie zwiększyć możliwości obronne obywateli i państwa. Prezes PiS przyznał, że chciałby potencjał militarny polski połączyć z amerykańskim  systemem obrony. Ale - co ważne - nie chodzi tylko o możliwości wykorzystania broni konwencjonalnej. - Jeśli chodzi o sprawy czysto wojskowe, to jestem zdania, że powinniśmy działać na rzecz włączenia Polski w amerykański system obrony atomowej. To w mojej ocenie byłoby optymalnym rozwiązaniem - przyznał Kaczyński. To nie pierwszy raz, gdy lider PiS wspomina o atomie, jako wzmocnieniu obronności Polski i Unii Europejskiej. Kaczyński mówił już o tym w wywiadzie udzielonym niemieckiemu dziennikowi "Frankfurter Allgemeine Zeitung". Odpowiadając na pytanie niemieckiego dziennikarza, czy wobec obaw, że Ameryka rządzona przez Trumpa zdejmie atomowy parasol ochronny, Europa powinna stać się mocarstwem atomowym, Kaczyński odpowiedział, że "byłby za tym, gdyby chodziło o poważną propozycję". - Przyjąłbym to z zadowoleniem. Europa stałaby się supermocarstwem. Nie wystarczy jednak jeden czy dwa atomowe okręty podwodne - zaznaczył. Co dokładnie miał na myśli prezes PiS? Tłumaczył to w rozmowie z radiem RMF FM Witold Waszczykowski. - Chodzi o to, że im więcej zabezpieczeń militarnych w Europie, tym lepiej. Mamy oczywiście od lat, od ’49 roku NATO, które funkcjonuje coraz lepiej, po wielu latach rozdygotania. I dyskutujemy na temat drugiego wentyla bezpieczeństwa, czyli Unii Europejskiej, która też mogłaby mieć tożsamość obronną. To jest pytanie, jak to zrobić. Tu trwa dyskusja od wielu lat - mówił szef polskiego MSZ. Prowadzący program Robert Mazurek zauważył jednak, że lider PiS nie tylko chciałby utworzenia europejskiej armii, ale też wyposażenia jej w broń atomową. - No tak, tam wspomniał dalej, że jeśli byłaby poważana propozycja, to należałoby to rozważyć. Są w Europie dwa państwa atomowe, tj. Francja i Wielka Brytania. Jedno z tych państw Unia Europejska traci, Wielką Brytanię. My chcielibyśmy utrzymać ją jak najdłużej, jeśli nawet poza UE, to jednak z Europą związaną, między innymi być może przez takie porozumienie wojskowe, bo warto z Wielką Brytanią, drugą gospodarką świata, państwem nuklearnym, członkiem Rady Bezpieczeństwa, utrzymywać jak najściślejsze relacje w Europie - zapewniał Waszczykowski. Jak oni się zmienili. Jak wyglądał Kaczyński, a jak Tusk? Spotkanie na szczycie w Warszawie. Co Kaczyński ugra z Merkel? Misiewicz odchodzi, ale zostaje


Japonsko si v nedeu pripomenie rok od niivého zemetrasenia

Japonsko si v nedeu 11. marca pripomenie prvé výroie jednej z najväích katastrof. Východné pobreie japonského ostrova Honú pred rokom zasiahlo zemetrasenie s magnitúdou 9. TOKIO. Východné pobreie ostrova Honú vtedy zasiahlo silné zemetrasenie s magnitúdou 9. Následné tsunami vyradili chladiace systémy elektrárne Fukuima I, spôsobili prehriatie jej reaktorov a následne únik radiácie do okolia.SkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamouSkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamou Udalosti vo Fukuime sa povaujú za najhoriu jadrovú nehodu od ernobya, kde pred 25 rokmi explodoval jeden z reaktorov tamojej atómovej elektrárne. Zemetrasenie zasiahlo presne o 14:46 miestneho asu (6:46 SE). Otrasy vychádzali z hbky 24 kilometrov pod morom. O tri minúty neskôr vydali úrady varovanie pred tsunami. Katastrofa si vyiadala 15 846 potvrdených obetí na ivotoch. alích 3317 udí je stále nezvestných a zranenia utrpelo 6011 osôb. Bez domovov zostalo 341 411 udí. Zemetrasenie a tsunami zniili 128 558 budov, pokodených zostalo 916 558 domov. Vláda u vybudovala 52 882 doasných prístrekov. V najviac postihnutých prefektúrach Mijagi, Iwate a Fukuima sa nazhromadilo 22 miliónov ton trosiek a sutín. Vláda vylenila na fikálny rok od apríla 2011 do marca 2012 rozpoet na rekontrukciu v hodnote 193 miliárd eur.


Az iraki lecke

Elesett - felszabadult - az első állam a George W. Bush által tavaly megnevezett "gonoszság tengelyéből", a tömegpusztító fegyverek gyártásával és a nemzetközi terrorizmus támogatásával vádolt Irak, Irán és Észak-Korea hármasából (a hármas negyedik tagja a nagy nyilvánosság előtt kevesebb gyakorisággal ócsárolt, de azért igencsak szemmeltartott Szíria). Kövesse az Indexet Facebookon is! Kapcsolódók (2) A diktatúra felszámolása csak az első lépés volt. A második a helyreállítás. Az sokkal nehezebb lehet. Láthattuk, hogy most mennyire örülnek az irakiak az amerikai katonáknak. De biztosak lehetünk benne, hogy egy év múlva nem akarnak belőlük többet látni a hátuk közepénél. Senki nem szeret megszállt országban élni, gondolom. Megalázó lehet a kalifák valaha volt fővárosában nyugati katonát látni. Aligha lesznek nagyon sokáig népszerűek. Lesz következő? A második legfontosabb kérdés az, ami most feltehetőleg három embert foglalkoztat leginkább. A három ember: Basar al-Asszad szíriai elnök a szomszédos Damaszkuszban, Kamenei iráni nagyajatollah a szomszédos Teheránban és Kim Dzsong Il észak-koreai diktátor kicsit odébb, Phenjanban. A kérdés: most akkor mi leszünk a következők? Lehet. A három rezsim deklaráltan Washington ellensége. Szíriáról és Iránról tudható, hogy aktívan, nyíltan és hosszabb ideje támogatnak terrorista szervezeteket (például a libanoni Hezbollahot és a palesztin Hamaszt). Mindhárom ország próbálkozott vagy próbálkozik valamilyen tömegpusztító fegyverrendszer beszerzésével, noha teljes bizonyossággal csak Észak-Koreáról lehet tudni, hogy nukleáris ambíció vannak. Irán állítólag polgári célokra építi atomerőművét, de nem kell nagyon paranoiásnak lennünk ahhoz, hogy megkérdezzük: minek van szüksége a Közel-Kelet harmadik legnagyobb olaj- és földgáztartalékaival rendelkező országnak atomenergiára? Vagyis teljesen megfelelnek a Washington által megszabott "kívánalmaknak", mondhatni szinte ideális célpontok. Donald Rumsfeld amerikai védelmi miniszter a múlt héten figyelmeztette is Szíriát, hogy még véletlenül se próbáljon segítséget nyújtani az iraki rezsimnek, mert azt Amerika ellenséges lépésként értelmezné. Szerdán Washingtonban egy újságíró kérdésére válaszolva Rumsfeld azt mondta, hogy nincs szó Szíria elleni háborúról, de a megfogalmazásból az hallatszott ki, hogy még lehet. John Bolton, az adminisztráció egyik legkeményvonalasabb tagja szintén szerdán azt mondta Rómában, hogy reméli, az említett három rezsim "tanult Irak leckéjéből". És nem ezek az első, alig burkolt életveszélyes fenyegetések, amelyeket az elmúlt két évben Irán, Észak-Korea és Szíria Washingtonból kap. Az Egyesült Államok persze lépten-nyomon hangsúlyozza, hogy legelsősorban békés eszközökkel akar gátat vetni a tömegpusztító fegyverek elterjedésének. Egyelőre nincs is különösebb jele annak, hogy háborúra készülne Szíria, Irán ellen. Ezekkel az országokkal Amerika kapcsolata évtizedek óta egy sor okból stabilan rossz, de kevésbé, mint Irakkal volt. A párhuzam tehát semmi esetre sem tökéletes. De azt is állandóan hallani, hogy Amerika nem fog habozni, hogy saját biztonsága érdekében megelőző támadást intézzen ellenségei ellen, ha kell, és hogy a szeptember 11-i események fényében semmit sem tart fenyegetőbbnek, mint a tömegpusztító fegyverek - atomfegyverek, vegyi fegyverek, vírusok - rossz kezekbe kerülését. Másrészt a washingtoni keményvonalasok - akiknek helyzete a sikeres háborút követően nyilván megerősödik - a fegyverkorlátozásnáljóval messzebbre tekinteneka Közel-Keleten. A Bush-kormány jobbszárnya deklaráltan a térség teljes átalakítását, demokratizálását várja az iraki rendszerváltástól, és ebben a projektben Szíria katonai diktatúrája és Irán papköztársasága csak útban lehet. Az iraki lecke A harmadik kérdés az, hogy milyen következtetést vonnak le ezek a potenciális áldozatjelöltek az elmúlt pár hónap és különösen az elmúlt napok eseményeiből. Azt, hogy nem érdemes Amerikával kötekedni, és talán mégse kéne annyira erőltetni azt az atombombát (Irán)? Vagy pedig pont az ellenkezőjét? Szaddám nem tudta megvédeni magát. Talán a teheráni ajatollahok fejében most az jár, hogy csak egyetlen módon menekülhetnek meg Amerika haragjától, és az éppenséggel nem a leszerelés, hanem a minél gyorsabb fegyverkezés, állig. Ahogy Észak-Korea csinálja. Amerika óvatos Észak-Korea-politikáját ugyanis csak részben magyarázza meg, hogy elvonta figyelmét Irak. A halkszavú amerikai politikának, a fenyegetőzés hiányának a legfőbb oka ott az, hogy Észak-Korea szinte biztosan rendelkezik már most egy vagy két atombombával, és hozzá olyan rakétákkal, amelyekkel elérheti Seattle-t és Los Angelest. Kim Dzsong Il így gyakorlatilag sérthetetlen. Irak leckéje ezért talán nem csak az, ami Bagdadban történt, hanem ami Phenjanban nem történik, és talán soha nem is fog. Kövesse az Indexet Facebookon is!


Brüsszeli kettős mérce a belső égésű motorokkal kapcsolatban

A belső égésű motorok tiltása körüli vita alapján az Európai Unióban egyes tagállamok egyenlőbbek a többieknél. Míg a magyar vagy lengyel kritikák többnyire elhatárolódást és médianyomást váltanak ki, ha Németországnak nem tetszik valami, Brüsszel azonnal igazodik - erről beszél Hortay Olivér, a Századvég klíma- és energiapolitikai üzletágának vezetője közösségi oldalára feltöltött videójában. A szakértő szerint komoly politikai hiba Brüsszel részéről, hogy nem hajlandó tudomást venni a tagállami, köztük a magyar kritikákról, holott az energiapolitika jövőjét illetően a jó gyakorlatokra vonatkozó tervezetek már az asztalon vannak. A Századvég szakértője jelezte: a járműgyártás Európa húzóágazata, amiben egyelőre nemzetközi összevetésben is jó helyzetben vagyunk. Csaknem minden tizedik megtermelt euró és huszadik munkahely az iparághoz kapcsolódik, ami ráadásul tekintélyes kereskedelmi többletet termel. Nem csoda, hogy amikor Brüsszel bejelentette, hogy klímavédelmi megfontolásból, 2035-től betiltaná a belső égésű motorokkal szerelt gépjárművek értékesítését, a hír sokaknak sokkolóan hatott. – A javaslat nemcsak azért volt rossz, mert súlyos csapást mért volna Európa gazdaságára, hanem mert kizárt volna egy sor klímabarát technológiát a lehetséges megoldásokból. Az elképzelés abba a brüsszeli logikába illeszkedik, ami kijelöl jó és rossz technológiákat, majd a rosszakat betiltja, a jókat pedig minden erejével támogatja – magyarázta az üzletágvezető. Szerinte a megközelítés azért téves, mert senki nem képes megmondani, hogy a következő tíz-tizenöt év fejlesztéseinek eredményeképpen mekkora lesz az egyes technológiák gazdasági, környezetvédelmi tevékenysége. A problémára az elmúlt években több tagállam – köztük Magyarország is – rámutatott, de a brüsszeli vezetés lesöpörte ezeket, sőt, több ízben a klímavédelemre érzéketlennek minősítette a kritikus országokat. Aztán jött Németország – ugyanazokkal az érvekkel és javaslatokkal – Brüsszel haptákba vágta magát, módosította tervét és el is fogadtatta azt az Energia Tanáccsal – hangsúlyozta. A vita tehát lezárult: az Európai Unió mégsem tiltja be a belső égésű motorokkal szerelt új gépjárművek forgalomba hozatalát 2035-től. Sajnos az eddig keletkezett károkat – az elmaradó fejlesztéseket és a kitelepült gyártókat – már nem lehet semmissé tenni, de ezzel együtt a döntés jó hír. Azt mutatja, hogy a józan ész képes lehet utat törni magának az európai vezetésben. Hortay Olivér szerint az eset azonban több kérdést is felvet. – Azok után, hogy a belső égésű motorok körüli vitában Németország a technológiasemlegesség elvére hivatkozott, vajon mikor fogja ugyanezt elfogadni az atomenergiáról szóló vitában is? Ha Németország és Brüsszel ilyen könnyedén képes – a korábbi elképzeléseikkel teljesen ellentétes – fordulatot venni, miért nem lehet ezt megtenni a még nagyobb horderejű szankciós politikában? – tette fel a kérdéseket. A szakértő szerint a tanulság mindenesetre világos. Brüsszelnek – Németország mellett – érdemes lenne más tagállamok véleményére is odafigyelni. A belső égésű motorok tiltására vonatkozó elképzelést már régen el kellett volna engedni, és akkor a kár jóval kisebb lenne. A szankciók és az atomenergia kérdésében sem érdemes Németországra várni, mert az észszerű javaslatok már az asztalon vannak – tette hozzá. (Forrás: Facebook/Magyar Nemzet)


Viktor Orban znów idzie na zwarcie z Brukselą. Tym razem stawką jest rosyjska energia jądrowa

Unia Europejska przygotowuje się do piętnastego pakietu sankcji wobec Rosji. Niektóre państwa członkowskie sugerują, by włączyć do niego ograniczenia dotyczące udziału Moskwy w dostarczaniu energii jądrowej do Europy. Ta propozycja nie podoba się Viktorowi Orbanowi. Węgry rozbudowują elektrownię atomową, w czym pomagają im właśnie Rosjanie. Komisja Europejska zobowiązała się do zbadania, czy UE powinna zerwać więzi z rosyjskim łańcuchem dostaw energii jądrowej w ramach szerszego planu wyeliminowania zależności energetycznej od Moskwy. Bardziej jastrzębie państwa członkowskie agitują zawłączeniem ograniczeń nuklearnych do kolejnego, piętnastego już pakietu sankcji, który ma zostać przedstawiony na początku przyszłego roku. To efekt nowo podjętych prób ograniczenia rosyjskich dochodów z energii jądrowej w sytuacji, gdy Moskwa, tocząc wojnę w Ukrainie, wciąż czerpie zyski z europejskiego biznesu. Jednak jeden czynnik pozostaje niezmienny: Viktor Orban. Węgierski premier przysięgał nieugięcie blokować wszelkie kroki mające na celu ograniczenie rosyjskiego cywilnego przemysłu atomowego. Konsekwentnie bronił też decyzji Węgier o rozbudowie elektrowni jądrowej w pobliżu miasta Paksz pomocą rosyjskiej państwowej firmy atomowej Rosatom. "Nie pozwolimy na wdrożenie planu włączenia energii jądrowej do sankcji" — powiedział premier Viktor Orban w zeszłym roku, kiedy po raz pierwszy pojawiła się perspektywa ograniczeń dla rosyjskiego sektora jądrowego. "To nie wchodzi w rachubę". Biorąc to pod uwagę,kilka krajów UE bada obecnie kreatywne sposoby na kompromis, który mógłby pozwolić na wprowadzenie ograniczeń nuklearnych do nadchodzącego pakietu sankcji przeciwko Rosji, jak twierdzi dwóch unijnych dyplomatów, którym przyznaliśmy anonimowość, aby mogli szczerze mówić o tej delikatnej sprawie. Dyplomaci twierdzą, że możliwe jest zablokowanie udziału Moskwy w przyszłych projektach nuklearnych i uniemożliwienie jej rozwoju małych reaktorów jądrowych nowej generacji, których orędowniczką jest UE. — To jasne, że potrzebujemy ukierunkowanych ograniczeń na rosyjską energię jądrową, ale okazuje się to kontrowersyjne dla Węgrów ze względu na ich elektrownię Paks — tłumaczy jeden z unijnych dyplomatów. — Niektóre państwa członkowskie rozważają zakazanie zaangażowania Rosji w przyszłe projekty, aby stopniowo ją ograniczać. Oczekują zapewnienia, żerosyjski sektor jądrowy zostanie odcięty od przyszłych technologii, takich jak małe reaktory modułowe. Istnieje jednak obawa, że Kreml odzyska przewagę energetyczną nad Europą w momencie, gdy kontynent pozbędzie się rosyjskich paliw kopalnych. — Zapewnienia są potrzebne ze względu na siłę Europy — dodaje nasz rozmówca. — Rosja robi wszystko, by stać się nieodzowną częścią sektora jądrowego,podobnie jak wcześniej w przypadku ropy i gazu. Zdaniem Petera Kreko, dyrektora niezależnego think tanku Political Capital z siedzibą w Budapeszcie, jest jednak mało prawdopodobne, aby Orban zaakceptował kompromis — chyba że Unia zrobi dla Węgier specjalny wyjątek. To dlatego, że Budapeszt zasygnalizował, żejest otwarty na przyszłą współpracę z Rosją w zakresie projektów jądrowych, w tym małych reaktorów modułowych (SMR). Orban mógłby również wykorzystać swoje prawo weta, aby uzyskać dalsze ustępstwa od Moskwy. — Może pojechać do Moskwy i powiedzieć: "uratowaliśmy wasze interesy" — sugeruje Kreko. Przewiduje on jednak, żew Brukseli Orban będzie opierał się na innym argumencie, twierdząc, że ograniczenia dotyczące rosyjskiej energii jądrowej spowodują wzrost rachunków za energię w UE. W przypadku reaktorów SMR węgierski premier może argumentować, że sankcje mogą utrudnić rozwój technologii w Europie. Według Sylvaina Cognet-Dauphina, dyrektora w agencji S&P Global i eksperta do spraw energii jądrowej, byłoby to częściowo prawdą. Niektóre typy reaktorów SMR wykorzystują uran, który jest bardziej wzbogacony niż standardowe paliwo, czyli tzw. HALEU,obecnie wytwarzany tylko w Rosji i Chinach. Stany Zjednoczone i Wielka Brytania rozważają produkcję tego rodzaju paliwa, ale prawdopodobnie nie będą one gotowe do następnej dekady. Jednak w przeciwieństwie do Budapesztu większość państw członkowskich UE zaczęła już unikać rosyjskiego sektora jądrowego — także wiele krajów Europy Wschodniej, które nadal obsługują elektrownie zaprojektowane przez Związek Radziecki. W marcu Bułgaria ogłosiła, żepo raz pierwszy kupi amerykańskie pręty paliwowe, aby załadować je do swojej floty reaktorów, zbudowanych we współpracy z ZSRR w latach 70. Amerykańska firma Westinghouse opracowuje produkty paliwowe, które są kompatybilne ze starzejącą się technologią, podczas gdy francuski gigant energii atomowej EDF chce odegrać rolę w budowie nowych obiektów od Czech po Kazachstan. Z kolei Finlandia — która obsługuje pięć reaktorów —zaledwie kilka tygodni po rozpoczęciu przez Rosję inwazji na Ukrainęzrezygnowała z wartego 7 mld euro (ok. 30 mld zł) wspólnego przedsięwzięcia z Rosatomem, mającego na celu budowę nowej elektrowni w Hanhikivi. Rosatom pozwał Finów, twierdząc, że decyzja była niezgodna z prawem i "motywowana politycznie". Wprowadzenie ogólnounijnych sankcji na przyszłe projekty może jednak dać rządom podstawę do zerwania kontraktów bez płacenia odszkodowań.


Viníka bychom měli. Sloupek Saši Uhlové

Kdyby nebyla v Českosaském Švýcarsku bezzásahová zóna, tak velký požár by nevznikl – znělo první týden hřenského požáru ve všech možných diskusích a vypadá to, že si to myslí i lidé, kteří bydlí v okolí a kterým se skutečnost, že byl z oblíbené destinace vytvořen národní park, příliš nepozdává. Dřív se prý v lese uklízelo, byl tam pořádek a takové požáry nebyly. Za šíření ohně tak mohou ti šílení zelení aktivisté… Viníka bychom tedy už měli, což je vždycky dobré, když člověk nechce myslet na klimatickou krizi. Jenže všechno je malinko složitější. Předně není pravda, že by požár vznikl v bezzásahové zóně, naopak vznikl v místě, kde je starý dobrý normální uklizený les. Požáry v lesích se šíří zpočátku hlavně suchým spadaným jehličím a dalšími vrstvami půdy, do korun stromů přeskočí až později, a zvlášť náchylné k usychání a následnému hoření jsou naše oblíbené uklizené a uklidňující smrkové monokultury. Taky mám smrkové lesy ráda, v jednom jsem si jako dítě hrávala a je pro mě těžké přijmout myšlenku, že to ve skutečnosti opravdový les není a že pro les jako takový není uklízení dobré, protože z tlejícího dřeva čerpá živiny. Dlouhotrvající vedra a sucho jsou samozřejmě dalším podpůrným faktorem, který šíření požáru usnadňuje, a nakonec je nutné zmínit, že ho někdo svou neopatrností nejspíš způsobil. Zájem o Hřensko opadl rychleji, než oheň dohořel, přesto by ten proces hledání příčiny tam, kde není, neměl být zapomenut. Nesetkala jsem se s ním poprvé. V diskusích o energetické krizi opakovaně narážím na vážně míněný požadavek, aby se ekologičtí aktivisté omluvili za svůj dlouholetý boj proti jádru, protože kdyby ho nebylo, neměli bychom dnes problém se závislostí na ruském plynu a nemuseli bychom se bát, že nebudeme mít na zaplacení energií. Tento výkřik sugeruje, že je jaderná energie bezproblémová nebo že ekologická hnutí mají sílu vládám diktovat, co mají dělat. Ano, v některých zemích aktivisté situaci ovlivnili, ale v jiných se jádra v žádném případě nevzdali a v dalších, jako je Česko, se výstavba nových reaktorů potýká s problémy, za které rozhodně nemohou ekologové. Saša Uhlová (1977) je novinářka a redaktorka serveru Alarm. Nemohou ani za to, jak moc je jaderná energie drahá, anebo za to, že pořád nelze říct, že by byla stoprocentně bezpečná nebo že bychom měli vyřešené, co s jaderným odpadem. K notoricky známým potížím, které s sebou jaderné elektrárny přinášejí, se v poslední době přidává další: nedostatek vody. Ve Francii, jež je atomových reaktorů plná, musejí každé léto nějaké odstavovat, protože nemají dost vody na chlazení. U nás se o tom mluví v souvislosti s Dukovany. Možná by bylo upřímnější si říct, že svět sice věděl desítky let o tom, že není právě chytré pokračovat ve spalování fosilních paliv, ale nedělalo se s tím vlastně nic. A že tváří v tvář klimatické i ekonomické krizi je označování ekologů za viníky, když na problémy desítky let upozorňovali, to nejhloupější, co můžeme dělat. Bez sebereflexe a skutečné analýzy našich problémů se z nich totiž jen tak nedostaneme.