Emmanuel Macron tudja az egyetlen megoldást az energiaválságra

Emmanuel Macron francia államfő csütörtökön Franciaország első tengeri szélerőműparkjának felavatásán bejelentette, hogy kétszer ilyen gyorsan kell megújuló energiaforrásokat hasznosító erőműveket telepíteni, és az új nukleáris reaktorok megnyitását is minél előbb meg kell oldani. Kövesse az Indexet Facebookon is! A francia államfő, Emmanuel Macron csütörtökönFranciaország első tengeri szélerőműparkját avatta fel. A nyolcvan tengeri erőmű az Atlanti-óceánban, a nyugat-franciaországi Saint Nazare kikötőjétől 12-20 kilométeres távolságban található. Üzemeltetője az állami tulajdonú EDF (Électricité de France), és mintegy 700 ezer ember villamosenergia-ellátását tudja biztosítani. 2050-ig mintegy 40 százalékkal növekedik a villamosenergia-igényünk, ezért Franciaországnak kétszer ilyen gyorsan kell megvalósítania a megújuló energiaforrásokkal, elsősorban a szél- és a napenergiával kapcsolatos projektjeit – mondta az államfő a megnyitón. A hivatalos adatok szerint Franciaországban jelenleg mintegy tíz évig tart – az esetleges bírósági eljárásokkal együtt – egy tengeri szélerőműpark üzembe helyezése, míg ez Németországban csak öt, Nagy-Britanniában pedig hat év alatt valósítható meg. A szárazföldi szélturbinák üzembe helyezése hét évet ölel fel, ez kétszer annyi idő, mint amennyi ugyanehhez Németországban vagy Spanyolországban szükségeltetik. A megújuló energiák (víz, szél, nap, biomassza) tavaly Franciaország energiatermelésének 21 százalékát, a nukleáris energia 69 százalékát, a fosszilis tüzelőanyagok pedig 7 százalékát tették ki. A francia kormány célja az ország energetikai szuverenitásának megteremtése, és a megújuló energiaforrásokat hasznosító erőművek telepítésének felgyorsítása. Emmanuel Macron idén februárban bejelentette, hogyFranciaország2050-igötven tengeri szélerőműparkot nyit meg. Ebből eddig hét park tervezése kezdődött meg, de a megvalósítást számos bírósági eljárás hátráltatja. A köztársasági elnök csütörtökön a szárazföldi szélturbinák telepítésének folytatása mellett is állást foglalt, valamint azt is elmondta, hogy az új atomerőművek megnyitását is minél előbb meg kell valósítani. Emmanuel Macron februárban hatalmas nukleáris programot jelentett be. Ennek keretében Franciaország 2035-ig hat új, második generációs európai nyomott vizes reaktort (EPR) épít, és további nyolc kisebb reaktor építését is megfontolja. Az államfő az energetikai diverzifikáció mellett fogalt állást, amikor úgy fogalmazott: „Önmagukban a megújuló energiák nem jelentenek megoldást, ahogy önmagában csak az atomenergia sem elegendő.” Az ukrajnai háború minket és még nálunk is jobban a németeket arról győzött meg, hogy az energia terén az egyetlen megoldás az energiamodell diverzifikálása – zárta szavait a francia elnök. (Borítókép: Emmanuel Macron francia elnök 2022. szeptember 22-én. Fotó: Stephane Mahe/AFP) Kövesse az Indexet Facebookon is!


Ruské špiony v ČR zajímá energetika či věda a aktivní jsou i Číňané, píše BIS

Čína se snaží posilovat svůj vliv na českou politiku, uvádí ve své zprávě za rok 2014 Bezpečnostní informační služba (BIS) s tím, že čínským agentům v tom pomáhali i čeští politici či úředníci. Kromě Číňanů věnovala BIS zvýšenou pozornost také aktivitám Rusů a Ukrajinců na českém území.„V případě čínské moci a jejích zpravodajských služeb se nesl rok 2014 ve znamení důrazu na vlivovou infiltraci do českých politických a státních struktur a sběru politického zpravodajství, a to vše za aktivní pomoci některých českých občanů, včetně politiků a státních úředníků,“ uvádízpráva BIS.Co se ruských špionů týká, ty podle BIS začala zajímat účast Česka v mezinárodních vědeckotechnických projektech a přístup k penězům z grantů.Ruská strana podle BIS usiluje o konkurenční výhodu a o to, aby Česko a Evropská unie její aktivity financovaly.Kromě vědy špioni z východu dlouhodobě sledují také energetiku. „Rusko nepovažuje boj o českou jadernou energetiku za ztracený,“ píše BIS. Rusové se tradičně zajímají o jaderné elektrárny Temelín a Dukovany a dodávky jaderného paliva.Kolik ruských špionů na českém území pracuje, BIS neupřesnila, jde prý však o „vysoký počet“. I Rusové podle BIS při svých aktivitách využívají české prostředníky.Co se Ukrajinců týká, tam BIS loni žádné aktivity, které by „byly namířeny proti České republice a jejím zájmům či by nějakým způsobem poškozovaly její mezinárodní postavení a pověst“ nezjistila.„Rovněž nebyly zjištěny žádné aktivity ukrajinské moci, které by měly za cíl destabilizovat vnitropolitické, vnitro-společenské či mezi-etnické vztahy v Česku,“ píše BIS.BIS se ve své zprávě věnuje vedle řady dalších témat i organizovanému zločinu. Zpravodajci si všimli třeba toho, že se skupina lobbistů neúspěšně pokusila zařídit odvolání generálního ředitele Řízení letového provozu Jana Klase.„V jiném případě jsme zaznamenali úsilí lobbistů ovlivňovat správu Národního parku Šumava, a umožnit tak spekulace s pozemky a s těžbou dřeva,“ doplňuje mluvčí BIS Jan Šubert.


Svájc lemond az atomenergiáról

A vasárnapi népszavazáson a szavazók többsége támogatta a kormánynak azt a tervét, hogy az ország mondjon le az atomerőműveiről, és térjen át a megújuló energiaforrások használatára. Kövesse az Indexet Facebookon is! A résztvevők 58,2 százaléka támogatta a javaslatot az államszövetség kormányának közlése szerint. A részvételi arány 42,3 százalékos volt, ami átlagosnak számított az elmúlt két év alatt. A környezetvédők szerint "ez történelmi nap": Svájc ezzel "belép a XXI. századi energetikába" - írja az MTI. A kormányzat a japán Fukusima atomerőmű 2011-es katasztrófája után pár héttel már indítványozta az erőművek bezárását. Az energiastratégia 2050 címmel elindított vita középpontjában az állt, hogy az adófizetőknek vajon mennyibe fog kerülni az átállás a megújuló energiára. Az ellenzők szerint családonként, évente 3200 frank lesz ez az összeg, az energiaügyi miniszter szerint azonban ez erősen felfújt adat, egy átlagos családnak valójában csak 40 frankot kell majd fizetnie az eddigi energiaszámlán felül. Svájcban négy atomerőműben öt reaktor működik, ebből egynek a leállítását már 2019-ben elkezdhetik. A többi esetében még nincs dátum. Az ország energiamérlegében a vízi energia 60 százalékkal, az atomenergia 35 százalékkal szerepel, a másfajta megújuló energia részesedése jelenleg csak 5 százalék. Kövesse az Indexet Facebookon is!


Japonci odstavili reaktor v elektrárni Hamaoka

Seizmológovia u dlhie upozorujú, e elektráre sa nachádza v seizmicky príli aktívnej oblasti, ktorej hrozí väie zemetrasenie. TOKIO. Elektrárenská spolonos Chubu Electric Power Co. v piatok odstavila jeden z dvoch operujúcich reaktorov jadrovej elektrárne Hamaoka juhozápadne od Tokia, ktorá sa nachádza v blízkosti tektonického zlomu.SkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamouSkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamou Na uzavretie elektrárne vyzval minulý týde japonský premiér Naoto Kan v reakcii na haváriu v atómovej elektrárni Fukuima spôsobenej zemetrasením a následnými vlnami tsunami. Pri incidente unikla radiácia, priom ilo o jeden z najvánejích incidentov tohto druhu od katastrofy v ukrajinskom ernobyli. "Reaktor je odstavený. Nevyskytol sa iaden problém a vetko ilo poda plánu," vyhlásil hovorca elektrárenskej spolonosti Mikio Inomata. alí reaktor plánujú odstavi v sobotu. Seizmológovia u dlhie upozorujú, e elektráre sa nachádza v seizmicky príli aktívnej oblasti, ktorej hrozí väie zemetrasenie. Hamaoka leí len asi 200 kilometrov od Tokia. V Hamaoke sa nachádza pä reaktorov, z nich dva boli doteraz v prevádzke. Premiér ich odstavenie zdôvodnil práve zisteniami seizmológov. "Relevantné úrady vrátane ministerstva pre vedu preukázali, e monos postihnutia elektrárne Hamaoka zemetrasením s magnitúdou 8,0 v najbliích 30 rokoch je 87-percentná," vysvetlil predseda vlády. Elektráre bude odstavená, kým okolo nej nepostavia ochranný múr a neprijmú alie bezpenostné opatrenia na jej ochranu pred zemetrasením a tsunami. Predpokladá sa, e to bude trva asi dva roky. Japonskí aktivisti bojujúci proti atómovej energetike u dlhie upozorujú, e ich krajina sa nachádza v seizmicky príli aktívnej oblasti. Vláda spolone s odborníkmi vak argumentuje, e krajina nemá inú monos, ako vyrába elektrinu z jadra. Dôvodom je vysoká spotreba elektrickej energie v Japonsku ako aj fakt, e ide o ostrovnú krajinu s vemi obmedzenými monosami dováania elektriny.


Jak przebiegała misja MAEA w elektrowni atomowej. "To był cyrk"

W czwartek miała miejsce kontrola misji Międzynarodowej Agencji Energii Atomowej w celu zbadania zagrożenia w największej elektrowni jądrowej w Europie, która niemal od początku wojny okupowana jest przez Rosję. — To był cyrk — mówi jeden z pracowników elektrowni i zaznacza, że okupanci oprowadzili misję MAEA tylko po trasie wokół zakładu. Zarówno strona ukraińska, jak i m.in. amerykański Instytut Badań nad Wojną ostrzegali wcześniej, że Rosjanie mogą zmanipulować wyniki misji. Zaporoska Elektrownia Atomowa to największa siłownia jądrowa w Europie. Na jej terenie stacjonują rosyjscy żołnierze ze sprzętem oraz pracownicy rosyjskiego koncernu Rosatom. W sierpniu wojska najeźdźcy kilkakrotnie ostrzelały elektrownię, stwarzając ryzyko uwolnienia substancji promieniotwórczych. Moskwa każdorazowo oskarżała o te incydenty Kijów. Do ostrzałów doszło również w czwartek, gdy eksperci MAEA zmierzali do elektrowni. — Poprowadzili Grossiego (Rafaela Grossiego — dyrektora generalnego MAEA — red.) i inspektorów po trasie, pokazali im "mapy dojazdu" i przywieźli do nich miejscowych współpracowników z oświadczeniami o konieczności zaprzestania ostrzału. To był cyrk – powiedział pracownik elektrowni, chcący zachować anonomowość. Według niego Rosjanie przekonali przedstawicieli misji, że na stacji są oddziały ochrony radiologicznej, chemicznej i biologicznej, a nie jednostki bojowe armii rosyjskiej. Dalsza część artykułu znajduje się pod materiałem wideo: — To zaskakujące, że misja ekspertów Międzynarodowej Agencji Energii Atomowej w okupowanej przez Rosjan Zaporoskiej Elektrowni Atomowej trwała tylko dwie godziny — ocenił doradca prezydenta Ukrainy Mychajło Podolak. Jak dodał, zadaniem ekspertów jest ustalenie, "czy istnieje zagrożenie radiologiczne, nuklearne, w jakim stanie znajduje się reaktor". — Dlatego dziwi mnie, że zajęło to tylko dwie godziny — powiedział. Tym bardziej że, jak wskazał, wszędzie "kręcą się Rosjanie i opowiadają, co tam przyleciało". Zaznaczył jednak, że należy poczekać na raport MAEA. W czwartek eksperci MAEA nie bez przeszkód (nie dostali od Rosjan specjalnych przepustek) dotarli na terytorium Zaporoskiej Elektrowni Atomowej, gdzie przeprowadzili inspekcję. Potem dyrektor generalny MAEA Rafael Grossi powiedział, że"pozyskano wiele informacji", a większość ekspertów opuściła obiekt.Na miejscu zostało pięciu przedstawicieli MAEA. Źródło: espresso.tv, PAP Dziękujemy, że jesteś z nami. Zapisz się na newsletter Onetu, aby otrzymywać od nas najbardziej wartościowe treści.


Ruský Rosatom zastavil práce na prvej tureckej jadrovej elektrárni

Ruský tátny podnik Rosatom zastavil práce na výstavbe prvej jadrovej elektrárne v Turecku. Agentúre Reuters to vstredu oznámili predstavitelia tureckého energetického sektora. Je to alí dôsledok krízy vzahov medzi oboma krajinami po tom, ke Turci pred dvoma týdami zostrelili na turecko-sýrskej hranici ruský bombardér zapojený do operácií vSýrii. Rosatom ale kontrakt na projekt vhodnote 20miliárd dolárov nezruil, pretoe by to pre neho znamenalo vysoké penále, uviedli initelia. Turecko u poda nich ale zvauje alích moných kandidátov na výstavbu elektrárne pri pobreí Stredozemnéhomora. Turecko poverilo Rosatom stavbou elektrárne svýkonom 1200megawattov pred tyrmi rokmi. Rosatom pôvodne súbil uvies prvý reaktor tejto elektrárne do prevádzky vroku 2019, projekt ale nabral mekanie kvôli regulaným problémom a finanným akostiam Ruska. Termín spustenia sa teraz posunul na rok 2022, výstavba sa mala zaa budúcirok. Rusko u po zostrelení svojho lietadla oznámilo odvetné opatrenia voi Turecku hlavne voblasti cestovného ruchu, energetiky, stavebníctva a ponohospodárstva. Turkom by to mohlo spôsobi kody vo výke a devä miliárd dolárov. Turecko absolútnu väinu svojej spotreby energie dováa, o pre neho znamená roné náklady zhruba 50miliárd dolárov. Ankara chce, aby najmenej pä percent domácej produkcie elektrickej energie pochádzalo zjadra. Predvlani podpísala dohodu ovýstavbe druhej jadrovej elektrárne na brehu ierneho mora skonzorciom japonských spoloností Mitsubishi Heavy Industries a Itochu Corporation spolu sfrancúzskou GDF Suez. Vlani vláda zaala rokovania ovýstavbe tretej jadrovej elektrárne samerickou spolonosou Westinghouse, ktorá je súasou japonskej skupiny Toshiba.


Ahmadínedád chce s Obamom hovori pred kamerami

Iránsky líder vyzval prezidenta USA na diskusiu o globálnych témach. Pred médiami . TEHERÁN. Iránsky prezident Mahmúd Ahmadínedád v pondelok povedal, e je pripravený "férovo a logicky" diskutova s prezidentom Barackom Obamom na verejnom stretnutí pred masmédiami poas zasadnutia generálneho zhromadenia Organizácie Spojených národov, ktoré sa uskutoní ete tento mesiac v New Yorku.SkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamouSkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamou "U som to povedal predtým a teraz opakujem, e sme pripravení diskutova a hovori o globálnych témach - o je najlepia cesta na vyrieenie svetových problémov - pred masmédiami," povedal Ahmadínedád na tlaovej konferencii. Zárove odmietol rozhovory o "nepopieratených" nukleárnych právach islamskej krajiny a trval na tom, e dialóg o jadrovej otázke musí by zameraný na spoluprácu ohadom mierového vyuívania atómovej energie a neírenie jadrových zbraní. "Z náho pohadu je nukleárna otázka uzavretá. Nebudeme vyjednáva o naich nepopieratených právach," vyhlásil radikálny iránsky prezident. Irán by mal v dohadnej dobe prezentova balíek návrhov na rokovania so svetovými vemocami, ktoré tak vyli v ústrety nekooperatívnej islamskej republike. Zárove vak pohrozili alími sankciami, pokia by rozhovory mali zlyha. "Ná balíek návrhov je odpoveou na poiadavku, aby rokovania pokraovali," povedal Ahmadínedád. Zárove vak vyzval USA, aby "zostúpili zo svojích vzduných zámkov, zmenili postoj a uznali práva Iránu". Západné mocnosti na ele so Spojenými tátmi a ich blízkovýchodným spojencom Izraelom podozrievajú Irán, e sa snaí vyrobi jadrové zbrane. Teherán tieto obvinenia odmieta a tvrdí, e jeho nukleárny program sleduje výlune mierové ciele.


Obama chce, aby Írán zmrazil jaderný program alespoň na deset let

Írán se musí zavázat k zmrazení svého jaderného programu na nejméně deset let, aby s ním Západ uzavřel dohodu. Agentuře Reuters to v pondělí řekl americký prezident Barack Obama. Pro Írán je návrh nepřijatelný. „Írán je ochoten přistoupit na dvouciferný počet roků, po které zůstane jeho program tam, kde je teď. Některé jeho části dokonce vrátí do starší podoby. Pokud toho bude dosaženo a bude možné to ověřit, pak budeme ujištěni, že nemají jadernou zbraň,“ řeklObama. Íránuž před dvěma lety pozastavil svůj jaderný program a Západ odvolal své sankce. Dohoda ale byla jen rámcová, o její konečné podoběTeheránse šesti velmocemi včetněUSAstále vyjednává. Zprávu o tom, že by Írán měl svůj program zmrazit na deset let, přitom Bílý dům ještě minulý týden vyvracel. Ministr zahraničí Mohammad Džavád Zaríf v pondělí zopakoval, že se chce dohodnout. Odmítl však Obamův návrh. Požadavky jsou „nelogické a přehnané”, řekl v úterý. Obama chce dát vyjednavačům veškerý možný prostor a čas a nelíbí se mu návrhy některých republikánských i demokratických členů Kongresu obnovit sankce, pokud nebude dohoda uzavřena do konce června. Podle prezidenta podkopávají složitá a delikátní jednání. Dohoda totiž vůbec není jistá – podle Obamy nemá ani padesátiprocentní šanci. „Řekl bych, že stále je pravděpodobnější, že Írán souhlas nevysloví. Spravedlivě ale musím uznat, že jednají vážně a mají svoji vlastní domácí politiku,“ prohlásil americký prezident.


Z Černobylu bude od příštího roku atrakce pro turisty

Během příštího roku by turisté mohli navštívit uzavřenou oblast v okolí černobylské jaderné elektrárny, kde se odehrálo nejhorší jaderné neštěstí v dějinách lidstva. Uvedl to server televize CNBC s odkazem na ukrajinské ministerstvo pro mimořádné situace. K neštěstí došlo 26. dubna 1986, kdy explodoval reaktor číslo 4 a radiace zasáhla velkou část severní Evropy. Dvě stovky tisíc lidí na Ukrajině, v Bělorusku a Rusku byly nuceny přesídlit z oblastí kontaminovaných radioaktivním spadem. Zdravotní problémy podle CNBC stále přetrvávají. V současné době se již nemalý počet evakuovaných osob vrátil do svých domovů v první zóně výbuchu o poloměru 48 kilometrů, která byla dosud neprodyšně uzavřena. Jde o několik set lidí, kteří většinou nepřivykli životu ve městech, kam byli přemístěni. Úřady jim do domovů dodávají jídlo a základní potřeby. Druhá zóna je střežena může se do ní jen se zvláštním povolením, většinou ho dostávají vědci. Dva kilometry od reaktorů je například zcela opuštěné a chátrající město Pripjať, v němž kdysi žilo 50 000 lidí. Několik společností již nyní nabízí zájezdy do vyhrazeného prostoru. Ukrajinská vláda nicméně varuje, že tyto prohlídky jsou nezákonné a nemůže zaručit bezpečnost lidí. Podle mluvčí ministerstva se teď plánují trasy, které budou z lékařského hlediska bezpečné a zároveň i informativní pro všechny zájemce. Ukrajinská vláda si od tohoto kroku slibuje příliv finančních prostředků a posílení turistického ruchu. Ministerstvo rovněž sdělilo, že nový kryt, který se staví nad reaktorem, by měl být dokončen do roku 2015. Celkové náklady na projekt se podle ukrajinských představitelů vyšplhají z 505 miliónů dolarů (asi 9,6 miliardy korun) na 1,15 miliardy dolarů (asi 21,85 miliardy korun) kvůli přísnějším bezpečnostním požadavkům.


El Baradei potvrdil svoju kandidatúru na post generálneho riaditea MAAE

Viede 27. septembra (TASR) - Mohamed El Baradei dnes potvrdil svoju opätovnú kandidatúru na post generálneho riaditea Medzinárodnej agentúry pre atómovú ... Viede 27. septembra (TASR) - Mohamed El Baradei dnes potvrdil svoju opätovnú kandidatúru na post generálneho riaditea Medzinárodnej agentúry pre atómovú energiu (MAAE). Oznámila to agentúra Reuters.SkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamouSkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamou El Baradei, ktorý sa narodil v Egypte a tudoval medzinárodné právo na Newyorskej univerzite, absolvoval na ele MAAE od roku 1997 u dve funkné obdobia. Poda viedenských diplomatických zdrojov má Washington váne námietky proti opätovnej kandidatúre úradujúceho éfa, ktorý pracuje v MAAE u pribline 20 rokov. El Baradei a MAAE majú v tomto roku ance na získanie Nobelovej ceny mieru, ktorej víazi budú známi 8. októbra. V prípade ich triumfu by Washington sotva bol schopný zabráni opätovnému zvoleniu El Baradeiho, ktorý sa teí irokej podpore vedenia MAAE, na elo tejto intitúcie. Na zvolenie generálneho riaditea MAAE je potrebná dvojtretinová väina hlasov 35-lennej Rady guvernérov. Apirácie ktoréhokovek z kandidátov preto môu zablokova zástupcovia najmenej 12 krajín.


Silné zemětřesení v Japonsku, elektrárna preventivně vypnula reaktory

Největší japonský ostrov Honšú zasáhlo zemětřesení o síle 6,8 stupně. Varování před přívalovou vlnou tsunami pro severozápadní pobřeží ostrova bylo o něco později odvoláno. Místní jaderná elektrárna preventivně vypnula reaktory, informovala agentura Reuters. Otřesy nezpůsobily závažnější škody a nejsou hlášeny ani oběti na životech. Japonská meteorologická služba uvedla, že ohnisko zemětřesení se nacházelo pod mořem v hloubce deseti kilometrů, několik desítek kilometrů od pobřežního města Sakata v prefektuře Jamagata. Úřady odvolaly varování před vlnou tsunami, která podle původních zpráv mohla dosáhnout výšky až jednoho metru. V prefekturách Jamagata a Niigata bylo zaznamenáno mírné zvýšení vodní hladiny, podle úřadů ale nezpůsobilo větší škody, oznámila agentura Kjódó Jaderná elektrárna Kašivazaki-Kariva, ležící na pobřeží v oblasti zemětřesení, problémy nehlásí. Všech jejích sedm reaktorů bylo ale preventivně vyřazeno z provozu. V Jamagatě a Niigatě podle agentury Kjódó postihly výpadky dodávek elektrické energie asi 10 tisíc domácností, v oblasti byly rovněž zastaveny rychlovlaky šinkanzen. Vládní tajemník Jošihide Suga uvedl, že kabinet vytvořil zvláštní tým, který má za úkol získat přehled o možných zraněných a škodách na majetku. Podle něj však zatím nejsou žádné významnější škody hlášeny. Podle televize NHK utrpěl ve městě Murakami v důsledku otřesů lehčí zranění starší muž. Japonsko je kvůli poloze na tektonických zlomech jednou z nejčastěji zasažených zemí z hlediska zemětřesení a vln tsunami. V březnu 2011 zasáhl severovýchodní pobřeží mohutný otřes o síle devíti stupňů. Následná vlna cunami si vyžádala 18 tisíc lidských životů a způsobila jadernou katastrofu v elektrárně Fukušima.


Revize jaderné energetiky se dotkne i francouzské EdF

Francouzskou atomovou energii čekají nejspíš špatné časy. Některé projekty na výstavbu atomových elektráren budou muset být zrušeny, jiné se prodraží a není jisté, jestli si jejich výstavbu investoři nerozmyslí. Situace, do které se nyní dostává Électricité de France je přitom společná mnohým energetickým koncernům.EdF čelí útlumu jaderné energetiky v celé Evropě. Například Itálie přerušila stavbu čtyř nových reaktorů a čeká na výsledky referenda o dalším rozšiřování jaderných elektráren na svém území. Právě Italům měla EdF se stavbou pomáhat.Podle analytika společnosti Cyrrus Marka Hatlapatky se ale nějaké dlouhodobější dopady na energetiku nedají předvídat: „Důsledky je v současné době složité hodnotit. Jsme v jakési počáteční fázi revize jaderné energetiky po světě. Vzhledem k tomu, že je to v rukou politiků, tak odhadnutelnost budoucích rozhodnutí je poměrně nízká.“Francie je jadernou velmocí a v současnosti dováží elektrickou energii například i na jih Německa, kde je jí nedostatek. Ten způsobilo vypnutí místních jaderných elektráren.„Francie velkou část své elektrické energie, přibližně tři čtvrtiny, generuje z jaderných zdrojů. Na svém území má asi 58 jaderných reaktorů. Díky tomu je Francie největším vývozcem elektřiny v Evropě a bylo tomu tak i  před japonskou katastrofou a finanční krizí,“ vysvětluje analytik společnosti Cyrrus.„Jaderné zdroje jsou velice stabilní a dokáží generovat elektřinu 24 hodin denně, a to je právě to, co zajišťuje stabilní dodávky nejenom na samotné francouzské území, ale také schopnost vyvážet za poměrně příznivé ceny do zahraničí,“ vysvětluje Hatlapatka.Analytik se navíc domnívá, že se Evropa bez jaderné energie v současné době neobejde. Minimálně do doby než technologický pokrok bude takový, aby umožnil skladování elektřiny.


Kim a omluva? Ani omylem, říká Čína

Peking/Soul - Kim Čong-il nevyslovil žádnou lítost či omluvu nad atomovým testem a odmítl zaručit, že KLDR neprovede další. Uvedlo to čínské ministerstvo zahraničí. Peking tak dementoval dřívější informace některých asijských médií o tom, že severokorejský vůdce při setkání s čínskou delegací pokusu litoval a slíbil, že další testy už nebudou a KLDR se vrátí k mezinárodním rozhovorům o jejím jaderném programu. Mluvčí čínského ministerstva Liou Ťien-čchao dnes na tiskové konferenci oznámil, že nic takového v rozhovoru čínských zástupců s Kim Čong-ilem nezaznělo. "Zprávy o omluvě či lítosti jsou nepravdivé. Žádnou omluvu nebo něco, co by ji připomínalo, jsme od severokorejského vůdce skutečně neslyšeli," sdělil mluvčí.Zadržená loď v hongkongském přístavu. | Foto: Reuters Podle něj ale Pchjongjang momentálně nemá v plánu další test. Ale uskuteční ho, pokud bude cítit velký tlak ze zahraničí, zejména z USA. Čína stejně jako Rusko podpořila v Radě bezpečnosti OSN sankce proti Severní Koreji, které navrhly Spojené státy a Japonsko. Nechce však, aby se dále zpřísňovaly v obavách, že způsobí v KLDR humanitární katastrofu a tamní režim zkolabuje. Pochybnosti o smyslu sankcí v noci na dnešek vyjádřil ředitel Mezinárodní agentury pro atomovou energii (MAAE) Muhammad Baradej. Podle něj sankce Severokorejce spíše zradikalizují a oddálí trvalé řešení jaderné krize. "Věřím tomu, že severokorejský problém je možné nadále vyřešit u jednacího stolu," prohlásil Baradej.Autor fotografie: Aktuálně.czInfoboxEXKLUZIVNÍ REPORTÁŽE Z MÍSTAZpravodaj Aktuálně.cz na cestě po Koreji a Japonsku  Nepřímo obvinil z podílu na severokorejském atomovém testu i Spojené státy, které podle něj udělaly chybu, když odmítly dát Kim Čong-ilovi bezpečnostní garance a neujistily ho, že na Severní Koreu nezaútočí. Hongkongské úřady včera poprvé od vyhlášení sankcí 14. října zadržely podezřelou severokorejskou loď. Policie prohledala její náklad a poté plavidlu Kang Nam I odmítla povolit opuštění přístavu. Plavidlo podle blíže neupřesněných informací "porušilo bezpečnostní předpisy". Kapitán lodi byl údajně překvapený a tvrdil, že o jaderném testu ani sankcích nic neví. V rámci sankcí uložila Rada bezpečnosti OSN všem zemím, aby kontrolovaly severokorejská plavidla a zjišťovaly, zda na palubách nepřevážejí materiál pro jaderný program. Čína, Rusko a Japonsko kontroly provádějí, ale až do dnešního případu v Hongkongu zatím žádná loď nebyla zadržena.Severokorejské vojákyně při vykládání lodi v přístau Sinuijdžu o čínských hranic. | Foto: Reuters Jižní Korea dosud s prohledáváním lodí svého severního souseda váhá, protože se obává eskalace a případného válečného konfliktu. Kvůli krizi vyvolané jaderným testem dnes rezignoval na funkci jihokorejský ministr obrany Jun Kvang-ung. Důvod neuvedl, ale podle agentury Jonhap za jeho odchodem stojí kritika vlády za pomalou a nedostatečnou reakci na atomový výbuch v KLDR. Média i opozice například kritizují fakt, že kabinet nezveřejnil žádnou jasnou strategii pro případ války se Severní Koreou a zpravodajská služba se několikrát zmýlila v určení místa, kde KLDR test uskutečnila.


Átfogó együttműködési program indult az energiaellátás biztosítására

Átfogó együttműködési programot indított az energiaellátás biztosítására a brit és az amerikai kormány. A kezdeményezést, amelynek keretében az Egyesült Államok már jövőre jelentősen megemelt mennyiségű cseppfolyósított földgázt (LNG) szállít Nagy-Britanniának, Rishi Sunak brit miniszterelnök és Joe Biden amerikai elnök jelentette be szerdai közös nyilatkozatában. Kövesse az Indexet Facebookon is! A Downing Street ismertetése szerint a brit–amerikai energiabiztonsági partnerségnek nevezettegyüttműködési keretrendszerfő célkitűzései közé tartozik az orosz energiahordozó-exporttal szembeni globális függés csökkentése, az energiapiacok stabilizálása, valamint az energiahatékonyság, a nukleáris és a megújuló energiaforrások területén folyó együttműködés erősítése – írja az MTI. Sunak és Biden közös közleménye kiemeli, hogy Oroszország Ukrajna elleni háborúja okozta az energiaárak kiugró emelkedését a nemzetközi piacokon. Ennek következtében emelkedtek a megélhetési költségek is, és erre válaszul a brit–amerikai kezdeményezés keretében létrehozandó közös munkacsoport elsődleges fontosságú céljai között szerepel a Nagy-Britanniába és a szélesebb európai piacra irányuló amerikai LNG-szállítások tartós növelése. Ennek jegyében az Egyesült Államok már a következő egy évben legalább 9-10 milliárd köbméterföldgáznakmegfelelő LNG-mennyiséget szállít nagy-britanniai fogadóterminálokba. Ez több mint a kétszerese az eddig importált mennyiségnek: a londoni miniszterelnöki hivatal szerdai tájékoztatása szerint Nagy-Britannia 2021-ben 3,9 milliárd köbméternek megfelelő mennyiségű cseppfolyósított földgázt vásárolt az Egyesült Államoktól. Rishi Sunak brit miniszterelnök a kezdeményezés bejelentéséhez fűzött nyilatkozatában kiemelte: Nagy-Britannia és az Egyesült Államok együttesen biztosítja, hogy az energiahordozók globális árfolyamát és a két ország ellátásának biztonságát a jövőben soha többé ne manipulálhassa „pillanatnyi szeszélyének megfelelően egy hanyatló rezsim”. Sunak szerint a brit–amerikai partnerségi kezdeményezés csökkenti a brit fogyasztókenergiaszámláit, és elősegíti, hogy Európa egyszer és mindenkorra véget vethessen az orosz energiahordozó-szállításokkal szembeni függésének. London már korábban bejelentette, hogy az idei év végéig beszünteti az orosz nyersolaj importját, és a brit kormány többször hangoztatta azt az álláspontját, hogy az egész világnak fel kell számolniafüggésétaz orosz energiahordozó-szállításoktól. Kövesse az Indexet Facebookon is!


Brazílsky prezident sa chystá na stretnutie s Putinom: omu sa budú venova?

Brazílsky prezident Jair Bolsonaro pricestuje v utorok 15. februára do Moskvy a nasledujúci de sa tam stretne s ruským náprotivkom Vladimirom Putinom. Po návteve Ruska plánuje Bolsonaro zavíta aj do maarskej metropoly Budape. Informovali o tom v stredu agentúry TASS a RIA Novosti s odvolaním sa na brazílske médiá. "Oakáva sa, e Bolsonaro dorazí do Moskvy v druhej polovici utorka 15. februára... stretnutie (s Putinom) je naplánované na ráno 16. februára a nasleduje po om obed v budove ruskej vlády," uvádza brazílsky spravodajský portál Globo, ktorý citovala agentúra RIA Novosti. Bolsonaro poda správy pred svojou cestou uviedol, e poas rokovania s Putinom saneplánuje venova otázke Ukrajinya prebiehajúcej krízy, ktorá je s ou spojená. Poda portálu Globo sa Bolsonaro budúcu stredu stretne okrem Putina aj s predsedom ruskej tátnej dumy Viaeslavom Volodinom a s ruskými podnikatemi v oblasti agropriemyslu, jadrovej energetiky a plynárenstva. Následne 17. februára zavíta Bolsonaro do Budapeti, kdemá naplánované stretnutie s maarským premiérom Viktorom Orbanom.Brazílskeho prezidenta bude na ceste sprevádza aj niekoko lenov jeho vlády. Poda Globo by s Bolsonarom do Ruska mali pricestova aj brazílski ministri zahraniných vecí, obrany, spravodlivosti a ponohospodárstva. Brazílsky prezident informoval o tom, e sa chystá navtívi Moskvu na pozvanie ruského prezidenta, zaiatkom decembra. Bolsonaro vtedy uviedol, e cesta do Ruska sa koná v záujme oboch strán, a zdôraznil, e jeho cieom je prehbi vzahy Brazílie s Ruskom. éf diplomacie EU po stretnutí Macrona a Putina: Je nádej neís do vojenskej konfrontácie éf diplomacie EU po stretnutí Macrona a Putina: Je nádej neís do vojenskej konfrontácie


Vědecké dobrodružství v CERNu: jak to vypadá na místě, kde srážejí protony nebo jádra olova

Základním kamenem současné částicové fyziky je statistika. Data získaná měřením totiž pomohou najít souvislosti, o kterých vědci třeba jen teoretizují. Proto nepřekvapí, že v nejprestižnější evropské laboratoři – v CERNu – měří všechno, co je možné, a data pečlivě archivují pro pozdější analýzy a výpočty.V dílnách v CERNu pracují další dva Češi: Lukáš Pazdera a Pavlína Trubačová, oba vystudovali strojní inženýrství. „Vyrábíme náhradní modul na urychlování protonů v LHC okruhu a další projekt je výzkum obrábění, broušení a leštění niobu,“ popisuje jejich práci Pavlína Trubačová.Pracovních příležitostí je pro Čechy v ženevském CERNu mnoho a nejde jen o vědecké pozice. Zhruba 80 procent těch, kdo si práci v nejrozsáhlejším výzkumném centru částicové fyziky na světě vyzkouší, zůstává déle než dva roky.V CERNu je jediná továrna na antihmotu na světě. Vědci se v ní snaží přijít na kloub mimo jiné tomu, jak to bylo se vznikem vesmíru, tedy s Velkým třeskem. David Bělohrad zavedl Petra Kološe nejprve do samotného srdce CERNU – do řídícího centra.„Tady se dějí veškeré operace s urychlovači, které tu máme. Jsme na ploše asi 25 x 25 metrů čtverečních,“ popisuje Bělohrad.V CERNu pracuje už 16 let a každý den považuje za profesní výzvu: „Každý den musím řešit věci, které se nedají koupit, nedají se vyhrabat ze šuplíku. Kdyby se to pokazilo, tak to může shodit třeba urychlování na osm hodin.“CERN jsme navštívili závěrem technických prázdnin, abychom mohli k jednotlivým zařízením. Hlavním průvodcem po továrně na antihmotu byl fyzik Jiří Král: „Kolem budovy jsou dva okruhy, které mají za úkol decelerovat antiprotony, to znamená antičástice od protonů, antihmotu, aby je pak fyzici mohli chytit do magnetických pastí a pak na nich dělat experimenty.“Povedlo se tu vyrobit třeba antivodík, což je podle Krále první antiatom složený jen z antihmoty. Teď se zkoumá, jak se takový antiatom chová – jestli stejně jako vodíkový atom, nebo jsou tam nějaké rozdíly.Co se stane s hmotou zahřátou na tisíckrát vyšší teplotu, než je teplota Slunce? A jak to, že protony a neutrony váží stokrát víc než kvarky, ze kterých jsou složeny? To jsou jen některé z otázek, které si kladou ti, kdo se specializují na částicovou fyziku. A protože znát odpovědi na tyto otázky bude mít podle všeho dalekosáhlé následky, vznikl ve Švýcarsku experiment Alice. Unikátní obří podzemní urychlovač částic navštívil i Petr Kološ.Nejprve se k němu ale musel dostat, což přes složitou vstupní bránu nebylo nic jednoduchého. Filip Křížek z Ústavu pro jadernou fyziku AV ČR vede ve svém ústavu experiment Alice. Český podíl na financování není tak velký jako podíl některých jiných států, i tak jsme přidali 257 tisíc švýcarských franků.Z výtahu, který sjel zhruba 50 metrů pod zem, se dostaneme k obrovskému zařízení experimentu Alice. „Je to taková pětipatrová budova nabitá nejpreciznější elektronikou,“ charakterizuje přístroj jeden z pracovníků. Uprostřed se srážejí protony nebo jádra olova.Monumentální zařízení váží více než Eiffelova věž a celé měří 27 kilometrů. Umístění pod zem je prozaické – vykoupit pozemky by bylo nemožné a navíc podzemí tolik neovlivňuje kosmické záření. Uvnitř zařízení je také řada detektorů, které mají vyhodnocovat nejzajímavější srážky částic. Ty se potom zaznamenávají k dalším analýzám a výzkumům.


Az amerikaiak nagyon rápörögtek Paks II.-re

Kövesse az Indexet Facebookon is! Az amerikai General Electric arra készül, hogy indul és győzni is fog a Paks II. atomerőmű gőzturbinaszigetére kiírandó pályázaton, ezért már toborozza és szűri lehetséges magyarországi beszállítóit –írjaa Világgazdaság. A két új, egyenként 1200 megawattos és 2024-ben átadandó blokkot a Roszatom építheti fel a 2014 végén kapott megbízás alapján, és eddigi gyakorlata szerint az orosz társaság maga szállítja majd a létesítmény nukleáris részeit. Azonban az egyéb berendezéseket jellemzően külső beszállítóktól veszi, és ezek közül a gőzturbinák a legfontosabb és legdrágább darabok. A GE a finnországi Pyhajoki mellett létesítendő Hanhikivi 1 atomerőműnek is szállít, amely a Paks II.-höz hasonló, orosz tervezésű lesz. Az oda eladott turbinasziget árát azonban nem árulta el a Világgazdaság kérdésére a GE terveiről tartott sajtóbeszélgetésen Joerg Bauer, a társaság magyarországi tevékenységét összefogó elnöke. Annyit közölt, hogy egymilliárd dollárnál kisebb összegről lesz szó. (Paks II. költségeinek felső határa 12 milliárd euró az eddigi közlések szerint.) A magyarországi elvárás az, hogy a beruházás értékének 40 százalékát helyi cégek adják. A GE erre készülve kezdte meg a lehetséges beszállítók felmérését, de emellett azt is tervezi, hogy veresegyházi gázturbinagyárát kibővíti és felfejleszti, hogy az képes legyen alkatrészeket gyártani a Paksra szánt turbinákhoz. A majdani tenderen a GE-nek – vezetői várakozásai szerint – a Siemensszel kell majd megvívnia. A cég egyébként jelenleg mintegy tízezer főt foglalkoztat Magyarországon, 12 gyára és számos telephelye van itt. A külügyminiszter a Roszatom vezetőivel is tárgyalt. Ezáltal tovább erősödik az energiaellátás biztonsága, és az ország függetlensége. A helyszínen jelenleg amerikai, német és francia cégek is dolgoznak. Kövesse az Indexet Facebookon is!


Talán sosem fog megtérülni Paks 2

A tervezett háromezermilliárd forintnál jóval többe is kerülhet majd a magyar atomerőmű bővítése, amire négy év alatt még tendert sem írtak ki, de az oroszok már a nyakunkon vannak. A Paksi Atomerőmű bővítésével kapcsolatban sok nyitott kérdés van, ezek közül a legnagyobb, hogy mégis honnan teremtik elő a beruházáshoz szükséges háromezermilliárd forintot - mondta Perger András, az Energiaklub projektvezetője a szervezet minikonferenciáján. Háromezermilliárd forint az éves magyar GDP tíz, a költségvetésnek pedig húsz százaléka, a projektről mégis szinte semmit sem tudni.A Parlament 2009-ben szavazta meg, hogy Paksot bővíteni fogják, a tervek szerint ezzel 2075-ig meghatározzák a hazai energiaellátást. A döntés óta négy év telt el, tendert még mindig nem írtak ki, azonban az Energiaklub szerint "jelzésértékű", hogy a pályázaton majd részt venni kívánó Roszatom már sajtótájékoztatót is tartott Budapesten.Tegnapi közleményükkelpedig a hazai vállalkozásokat kecsegtetik: ha megnyerik a projektet, negyven százalékban magyar beszállítókkal fognak dolgozni.Az oroszok számára értékes a magyar beruházás is, ugyanis annyira sok pénzük van, hogy nem könnyű a jelenlegi piaci környezetben befektetniük - mondta Deák András, a Magyar Külügyi Intézet külsős munkatársa. Deák szerint nem igazán lehet megmondani, hogy anyagilag hogy fogunk kijönni, attól függ, hogy 2025 és 2030 között milyenek lesznek az áramárak. "Mi úgy gondoljuk, hogy magasak lesznek, ők pedig úgy, hogy nem" - mondta Deák.Olcsóbb lenne megújuló energiaforrásokbólA Roszatom állítja, mindig pontosan dolgozik, de a projekt üteme nagyban függ a hazai környezettől is. Deák szerint alapesetben harminc év alatt térül meg a beruházás, de ha csak három évet csúszunk (és nem indul el 2025-ben az első blokk), akkor már negyven év kell ahhoz, hogy megtérüljön. Ha pedig az energiaárak alacsonyak lesznek és az inflációval is kalkulálunk, akkor az is előfordulhat, hogy Paks 2 sosem fog megtérülni - legalábbis az Energiaklub szerint. A szervezet szerint erre van esély, hiszen akadnak rá példák más országokból. Az utóbbi időben két nagy atomtender volt Európában, és finnek és szlovákok is a tervezett költségek két-háromszorosánál tartanak már. Ha ez velünk is megtörténik, akkor a kormány által kommunikált háromezermilliárd extrém esetben tízezer milliárd forint is lehet.A paksi bővítéssel kapcsolatos korábbi cikkeinketittésittolvashatja.


Ústavní soud odmítl stížnost obcí z okolí Horky na Třebíčsku kvůli úložišti vyhořelého jaderného paliva

Skupina obcí z okolí Horky na Třebíčsku, což je jedna z lokalit zvažovaných pro trvalé uložení vyhořelého jaderného paliva, neuspěla u Ústavního soudu (ÚS). Obce navrhovaly zrušit rozhodnutí Městského soudu v Praze a Nejvyššího správního soudu (NSS), které se odmítly věcně zabývat jejich námitkami proti vládnímu usnesení z prosince 2020. Vláda tehdy zúžila výběr možných lokalit na čtyři, schválila plány Správy úložišť radioaktivních odpadů (SÚRAO) a aktualizovala některé úkoly a navazující kroky v přípravě. Napadenými rozhodnutími nebyla porušena ústavně zaručená základní práva, proto soud stížnost odmítl jako zjevně neopodstatněnou, stojí v usnesení. Správní žalobu kvůli úložišti podal městys Budišov s obcemi Hodov, Nárameč, Oslavice, Oslavička, Osové, Rohy, Rudíkov a Vlčatín. Městský soud v Praze žalobu odmítl s vysvětlením, že samotné usnesení vlády ještě nijak nezasahuje do práv obcí. Vláda jeho prostřednictvím koordinuje činnost ministerstev a SÚRAO. Následnou stížnost k NSS podaly všechny radnice kromě Vlčatína. Poukazovaly na to, že postup při stanovení průzkumného území pro ukládání radioaktivního odpadu by měla podle atomového zákona upravovat speciální norma, která ale dosud nevznikla. Stát podle obcí zneužívá absenci právní úpravy a opomíjí zájmy a názory lidí z dotčených lokalit, kteří mají obavy o zdraví, život a majetek. Ani podle NSS nebylo možné podat proti danému vládnímu usnesení správní žalobu. Nemění, neruší ani závazně neurčuje práva nebo povinnosti obcí. Obce mohou své námitky uplatnit později, zdůraznil NSS. Zmínil například řízení o stanovení průzkumného území pro zvláštní zásah do zemské kůry podle zákona o geologických pracích. V ústavní stížnosti osm obcí tvrdilo, že se soudy měly usnesením vlády věcně zabývat. Postup lokality do užšího výběru má prý značné a dlouhodobé dopady. "Od té chvíle, a nikoliv v důsledku dalších aktů veřejné správy, jsou stěžovatelé zásadním způsobem omezeni na svém právu na samosprávu - je utlumen územní rozvoj obcí, investiční záměry i nakládání s majetkem, jehož cena poklesla," stálo ve stížnosti. ÚS ale konstatoval, že bude následovat ještě řada dílčích řízení, jež předchází stavbě hlubinného úložiště a v nichž se budou jednotlivé aspekty umístění úložiště hodnotit z různých odborných pohledů. "Stěžovatelé mohou být účastníky (přinejmenším) některých z nich, samozřejmě využijí-li daných možností," stojí v usnesení.


360 ezer fukusimai gyereket vizsgálnak

Kövesse az Indexet Facebookon is! A japán egészségügyi hatóságokelrendeltéka Fukusima környékén élő összes kiskorú orvosi vizsgálatát. Pajzsmirigy-rendellenességeket keresnek, ami az atomerőmű baleset után a környezetbe jutott radioaktív szennyezőanyag egyik következménye lehet. A nagyszabású, 360 ezer, 18 éves kor alatti gyereket érintő teszt egy nem hivatalos forrásból származó, meg nem erősített eredményeket mutató vizsgálat után került napirendre. Ebben 130, az erőmű közelében élő gyereket vizsgáltak meg orvosok, és tíz esetben találtak rendellenességeket a pajzsmirigyben. A radioaktív szennyezéssel való közvetlen összefüggést nem bizonyították, de szülői szervezetek nyomására a hatóságok az ellenőrzés mellett döntöttek. A részletes eredményeket várhatóan nem fogják nyilvánosságra hozni. A csernobili atomerőmű katasztrófája után Ukrajnában megnövekedett a pajzsmirigyrák előfordulási sűrűsége, hatezer esetben diagnosztizálták a betegséget olyanoknál, akik radioaktív szennyezésnek voltak kitéve. 5 könyvTöbb mint 600 meghökkentő, érdekes és tanulságos történet! Kövesse az Indexet Facebookon is!


Greenpeace protestoval proti zámeru ai urán

KOICE - Viac ako dvadsa aktivistov Greenpeace v pondelok protestovalo na Jahodnej pri Koiciach proti zámeru zaa v tejto oblasti abu uránu. Vlastnými telami zablokovali vrtnú súpravu, ím znemonili pracovníkom spolonosti Ingeo zo iliny pokraova Aktivisti Greenpeace v pondelok zablokovali na Jahodnej pri Koiciach vrtné súpravy geologického prieskumu uránovej rudy. FOTO PRE SME - JUDITA ERMÁKOVÁ v prieskumnom vrte loiska uránovej molybdénovej rudy. "Chceme upozorni verejnos, e na príprave aby sa u zaalo váne pracova. aba uránu, zvlá v takejto cennej lokalite, by mala devastujúce úinky ako na prírodu, tak aj na zdravie obyvateov Koíc a celého regiónu," zdôraznil koordinátor kampane Greenpeace Jan Beránek.SkryVypnú reklamuSkryVypnú reklamuSkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamouSkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamou Loisko na Jahodnej obsahuje poda Beránka pribline milión ton rudy. Rádioaktivita, ktorá sa pri abe a spracovaní uvouje, by mohla ohrozi aj zdroje pitnej vody pre Koice. "Existuje mnostvo nezvratných dôkazov, e aba uránu predstavuje váne riziko pre zdravie obyvateov. Sme rozhodnutí urobi vetko, o bude v naich silách, aby sme devastácii Jahodnej zabránili," vyhlásil Beránek. Protestná akcia poda Greenpeace nie je namierená proti pracovníkom i firme, ktorú si spolonos Tournigan Gold Corporation z Kanady najala na geologický prieskum loiska. Zamestnanci napriek tomu prijali protest s rozpakmi: "Nemôeme ni namieta proti prejavom nesúhlasu. Ale musíme protestova proti aktivitám, ktoré evidentne poruujú bezpenostné predpisy. Vstup cudzích udí do bezprostrednej blízkosti vrtnej súpravy je prísne zakázaný. Neviem, kto by niesol zodpovednos, keby dolo k úrazu," vyjadril sa pre SME jeden z pracovníkov. Greenpeace odtartoval protestnou akciou týdový ekotábor. Aktivisti budú roznáa po okolitých obciach informané letáky a zbiera podpisy pod petíciu za zákaz aby na Jahodnej. Súasou kampane bude aj výstava fotografií v peej zóne Koíc, ktorá ukazuje stav miest aby a spracovania uránu v eskej republike. "Situácia je o to vánejia, e loisko je v bezprostrednej blízkosti vyhadávaného rekreaného areálu a navrhovaný aobný priestor leí na chránenom území NATURA 2000," dodal Jan Beránek z Greenpeace. (sen) Loisko JahodnáZáujem o abu zlata a uránu na Slovensku má kanadská spolonos Tournigan Gold Corporation, ktorú zastupuje dcérska Kremnica Gold. Prvé tri pokusné vrty na Jahodnej pri Koiciach urobili koncom minulého roku. Analýza vzoriek potvrdila okrem vysokej koncentrácie uránu aj prítomnos molybdénu. Loisko boli zmapované u pred dvadsiatimi rokmi. Zásoby uránu vtedy odhadli na pribline 2,3 milióna ton. Loisko má poda prepotov pri vlaajích cenách uránu na svetových trhoch hodnotu pribline sedem miliárd korún. Tournigan Gold Corporation poiadala o vydanie rozhodnutia o urení dobývacieho priestoru, o je základný predpoklad povolenia aby. Obvodný banský úrad v Koiciach aká na odborné stanovisko ministerstva ivotného prostredia k novele zákona o posudzovaná vplyvov na ivotné prostredie. "Aj napriek urgenciám sme doteraz odpove nedostali. Preto sme poiadali ná nadriadený orgán o predenie lehoty na vydanie rozhodnutia," povedal pre SME predseda banského úradu Duan ellár. (sen)


Jaderné reaktory ve Francii vyrábí nejvíce energie za poslední tři roky

Francie je z pohledu výroby elektřiny, zdá se, z nejhoršího venku. Tamní produkce jaderné energie se během prvních dnů nového roku dostala na nejvyšší úroveň za poslední tři roky, upozornila agentura Reuters. Vyšší výroba energie ve Francii, jež je největším exportérem elektřiny v Evropě, navíc přichází ve vhodnou dobu, neboť Evropu zkraje roku zasáhlo mrazivé počasí. Energetická společnost EDF, která ve Francii provozuje jaderné elektrárny, zažívala v posledních letech krušné časy. V roce 2022 byla produkce jaderné energie na nejnižší úrovni za posledních 34 let. V jednu dobu bylo kvůli nutným údržbovým pracím mimo provoz hned 32 z celkových 56 reaktorů v zemi. Stalo se tak navíc v době, kdy se Evropská unie snažila v reakci na ruskou invazi na Ukrajině zbavit závislosti na ruských energiích. Kvůli slabé výrobě z jádra musela země dokonce elektřinu občas dovážet, což šponovalo cenu elektřiny na evropské burze nahoru a vedlo k tomu, že energetické firmy musely zvýšit produkci energie z fosilních paliv. V loňském roce se začala situace s přibývajícím počtem opravených reaktorů konečně lepšit a v jeho závěru se podařilo inženýrům EDF zvýšit produkci jaderné energie o 15 procent oproti roku 2022, uvedla agenturaReuterss odkazem na data londýnské burzy (LSEG). Na začátku letošního roku se EDF podařilo produkci oživit ještě více – za prvních devět lednových dní zaznamenala meziroční nárůst o 18 procent. Přesto úroveň výroby nadále zaostává za celkovou úrovní z roku 2021, a to přibližně o 10 procent. Několik klíčových reaktorů bude navíc i letos potřeba kvůli problémům s korozí odstavit. EDF nicméně uvedla, že do roku 2026 cílí na celkovou výrobu jaderné energie ve výši 365 terawatthodin (TWh), přičemž loni dosáhla jen necelých 320 TWh. Už letos se každopádně může situace vrátit k zavedenému normálu z minulých let a Francie může díky vyšší výrobě z jádra dodávat elektřinu také do dalších evropských zemí. Taková pomoc přichází v pravý čas, neboť Evropou se v posledních dnech šíří velice chladné počasí ze severu, což zvyšuje poptávku po vytápění. Pokud se EDF podaří udržet vysokou úroveň produkce jaderné energie z úvodních lednových dní, a tedy i exportu, mohly by energetické společnosti v Evropě během této zimy omezit využívání fosilních paliv, a produkovat tak méně emisí, uvedla Reuters. Potřeba využívat fosilní paliva, zejména uhlí, roste právě v zimním období kvůli vyšší spotřebě. V období od 2. ledna do 9. ledna Francie denně v průměru vyvezla množství energie, jež odpovídá více než 12,2 gigawattu (GW) výkonu. Těžilo z toho zejména Německo, kam směřovaly téměř tři GW, dalších šest GW bylo distribuováno do Švýcarska, Spojeného království a Itálie, ukazují data Mezinárodní agentury pro energii (IEA). Míra exportu byla meziročně až o 70 procent vyšší. Před rokem naopak Francie musela kvůli omezené domácí produkci dovážet energii ze Španělska a byla nucena omezit vývoz na klíčové trhy, jako jsou už zmíněné Švýcarsko a Itálie.


Az első hidrogénbomba dokumentációját egy vonaton felejtették, és soha nem került elő

Kövesse az Indexet Facebookon is! 1953. január 6., este 9 óra 1 perc: John Wheeler felszáll a Princetonból Washingtonba tartó éjszakai vonatra. Wheeler a Princeton Egyetem elméleti fizikusa, az ottani Matterhorn B kutatócsoport vezetője. A Matterhorn az Alpok egyik csúcsa az olasz-svájci határon, és ezzel a névvel illették a Japán II. világháborús amerikai bombázását célzó hadműveletet is. Utóbbi jelentés már közelebb visz minket az ötvenes évekbeli Matterhorn B kutatócsoport céljához, hiszen a B a bombát rövidítette. Wheelernek megvolt az a rossz szokása, hogy az utazásaira is magával vitte a munkát. Aznap éppenséggel egy hat oldalas, titkos minősítésű dokumentum volt nála, amely összefoglalta az amerikai atomfegyverprogram történetét, a kezdetektől a hidrogénbomba kifejlesztéséig. És Wheeler egyszerűen elkutyulta ezt az iratot a vonaton, de úgy, hogy hiába riadóztatott az FBI egy kisebb hadsereget, akik darabokra cincálták a szerelvényt, soha nem találták meg. Termonukleáris pusztítás John Wheeler a II. világháború idején is a Manhattan-terv munkatársai között volt, de a háború után a polgári tudományban helyezkedett el. A Princeton Egyetem legmegbecsültebb tudósai között tartották számon, egészen nyugdíjba vonulásáig, az egyetem történetében a legtöbb fizikus doktorandusz kutatásait felügyelte. De amikor megszületett a politikai döntés a hidrogénbomba kifejlesztéséről, egyetemi katedráját megtartva, újra kormányzati szolgálatba állt, és részt vett az atombombánál is nagyságrendekkel nagyobb pusztítóerejű fegyver megalkotásában. Wheeler nem cáfolt rá a szórakozott professzorról szóló anekdotákra - derült ki a Physics Today folyóiratban közöltcikkből, amely annak a szerencsétlen 1953 januári éjszakának a történetét fejti vissza, szinte percről percre. A cikket Alex Wellerstein, a New Jersey-i Stevens Műszaki Egyetem fizikusa írta, aki az információszabadságról szóló törvény értelmében a titkosítás alól feloldott ötvenes évekbeli FBI-aktákból rekonstruálta az incidenst. Lépjünk vissza alig két hónapot az időben: 1952. november 1-én az amerikai hadsereg sikeresen felrobbantotta a világ első hidrogénbombáját a dél-csendes-óceáni Marshall-szigetek Eniwetok-atolljánál. A pusztítás mértéke az atombomba-robbantásokhoz hozzászokott szakértőket is megdöbbentette. A hivatalosleírásokszerint a robbanás hatósugara tízszer nagyobb volt az atombomba rádiuszánál, az ereje pedig ezerszerese volt az elődnek. A közeli Eugelab-sziget teljesen elpárolgott. Az Egyesült Államok ezzel megint lépéselőnybe került a Szovjetunióval szemben, Washingtonban mégis voltak olyanok, akik nem tartották indokoltnak az egyre nagyobb és nagyobb pusztítást okozni képes fegyverek kifejlesztését, illetve a rájuk költött dollármilliárdokat. A teljes titokban zajló politikai csatározás közepette készítette el az amerikai hidrogénbomba-program teljes történetét bemutató - ezért nyilvánvalóan szigorúan titkos -, 91 oldalas jelentését az amerikai törvényhozás egyesített atomenergiai bizottsága. Ez nem tévesztendő össze az Atomenergia Bizottsággal (AEC), ami egyébként felügyelte az amerikai atomprogramot, és a törvényhozási bizottsággal állandó cicaharcot folytatott. Éjszakai vonat Washingtonba A jelentés hatoldalas kivonatát küldték el Wheelernek, hogy nézze át szakmai szempontból. Minthogy a fizikusnak nem volt meg a megfelelő biztonsági minősítése ahhoz, hogy szigorúan titkos (top secret) dokumentumokat láthasson, csak az ő kedvéért visszaminősítették a jelentéskivonatt simán titkossá (secret). Wheelerfogta a hatoldalas összefoglalót, betette egy fehér borítékba, majd felszállt vele az éjszakai vonatra (a washingtoni haditengerészeti kutatóintézetben volt jelenése másnap). A hálófülkében elővette a papírokat, és elolvasva őket jegyzeteket készített róluk magának. Ez azért lényeges, mert csak e jegyzetekből tudhatjuk, hogy nagyjából mit tartalmaztak az iratok (a teljes szövegük továbbra sem nyilvános). A jegyzetekből azonban világosan kiderül, hogy a papírokon gyakorlatilag az atombombából kiinduló hidrogénbomba-fejlesztés receptje volt leírva - ennél az információnál nem létezett az adott pillanatban semmi értékesebb az Egyesült Államok, illetve a szovjet kémek számára. Wheeler számozott jegyzetei a következők voltak: Talán nem kell ecsetelni, hogy a Szovjetunió ennél sokkal kevésbé jelentős információkért is ölni tudott volna (és ölt is). Wheeler, miután lefekvés előtt végzett a dokumentum feldolgozásával, betette a papírokat a borítékba, azt betette egy másik borítékba, azt az aktatáskájába, az aktatáskát pedig az ágya mellé. És elaludt. Adatszivárgás a vécében Reggel 6:45-kor ébresztette az egyik vasutas. A fizikus, hóna alá csapva az aktatáskát elbattyogott a kocsi másik végében lévő mosdóig. Ott letette a táskát a mosdó mellé, míg megborotválkozott, közben jöttek-mentek az utasok a mosdóban. Azt később Wheeler is elismerte az FBI-kihallgatása során, hogy néhány biztonsági előírást talán megsértett az út során. Borotválkozás után kivette a manila vászonból készült nagy borítékot, az aktatáskát pedig a mosdó pultján hagyta, és beült a borítékkal a vécére. Minthogy nem talált értelmes helyet, ahová letehette volna a borítékot, a vécé mögötti csövek közé tűzte. És ottfelejtette. Folytatta a mosdást, és ekkor esett le neki, hogy valamit a vécében felejtett. Persze, ekkor a vécé már újra foglalt volt. Wheeler, aki már kezdte sejteni, hogy a dolgok kezdenek kicsúszni a kezei közül, kétségbeesve felkapaszkodott a mosdópultra, és bekukucskált a vécéfülke szellőzőrácsán keresztül. A borítékot nem látta, de a vécén ülő férfit igen, aki nem olvasott semmit. Végig figyelte a férfit, amint az végez a dolgával, majd amikor kijött, Wheeler lóhalálában berontott a vécébe, és - legnagyobb megkönnyebbülésére - meg is találta a borítékot, ami érintetlennek látszott. Visszament a fülkéjébe, felöltözött, és eszébe jutott, hogy mégis rá kéne néznie a dokumentumra, csak önmaga megnyugtatása végett. Kinyitotta a nagy borítékot, és kivette a... de nem volt benne semmi. Köddé vált dokumentumok Wheeler teljes pánikba esett. Riasztotta a vele utazó kollégáját, illetve a kabinost, hogy segítsenek keresni a dokumentumokat. Semmit sem találtak. Kirohantak a washingtoni Union állomás várójába, hogy megtalálják a mosdóban megfordult embereket. Teljesen esélytelen volt minden próbálkozás. Még a talált tárgyak osztályára is elmentek, és megkérdezték, hogy esetleg leadtak-e egy hidrogénbombáról szóló titkos iratot. nem adtak le. Nem volt mit tenni, megreggeliztek, és elsétáltak az egyesített atomenergia-bizottság ülésére, ahol elmondták, hogy mi a helyzet. A bizottság emberei visszamentek az állomásra, lefoglalták a vasúti kocsit, újra átvizsgálták, de semmi. A nyomozásba hamarosan bekapcsolódó FBI ügynökei szó szerint darabokra szedték a kocsit, illetve lenyomoztak mindenkit, aki a kocsin vagy annak közelében tartózkodhatott. Egyikőjük sem tűnt szovjet kémnek. Amikor az AEC illetékesei két nappal később értesültek az incidensről, hatalmas botrányt rendeztek (már persze amekkorát az ügy titkossága megengedett). A kémelhárítási vizsgálatba maga J. Edgar Hoover, az FBI igazgatója is beavatkozott, aki azt írta az utasítás mellé, hogy ne hagyjanak egyetlen követ sem felfordítatlanul. Minden szereplőt újra és újra kihallgattak, de úgy tűnt, hogy egyikük sem áruló. Wheelert felmentették, de az sosem derült ki, hogy hová tűntek a dokumentumok. Felmerült, hogy rosszul emlékszik, és sosem tette vissza a papírokat a borítékba. Talán valahogy kiszállhattak az ablakon, és esetleg FBI-ügynökökkel kellene átvizsgáltatni a Princeton és Washington közötti 300 kilométeres vasúti pálya minden méterét. Ezt az ötletet végül elvetették. A dokumentumok örökre elvesztek. Az első szovjet termonukleáris bombát 1953. augusztus 12-én robbantották fel. Nincs nyoma annak, hogy megkaparintották volna a Wheeler által elveszített dokumentumokat. De persze ez nem jelent semmit. John Wheeler hivatalos megrovásban részesült, de továbbra is részt vehetett a hidrogénbomba fejlesztésében. A Matterhorn B-projektet azonban csakhamar befejezettnek nyilvánították, a fizikus pedig teljes munkaidőben visszatért a polgári tudományos életbe. 1967-ben a NASA Goddard űrközpontjában tartott előadásában ő használta először a fekete lyuk kifejezést. 2008-ban, 96 éves korában hunyt el. 5 könyvTöbb mint 600 meghökkentő, érdekes és tanulságos történet! Kövesse az Indexet Facebookon is!


Szijjártó Péter: Háború helyett békét, atombombák helyett tűzszünetet és tárgyalásokat akarunk! - videó

Szijjártó Péter külgazdasági és külügyminiszter legújabb videójában arról beszél, hogy hogyan jutottunk el a sisakok küldésétől az atomháborús őrületig az orosz-ukrán háború kapcsán. A tárcavezető kijelentette, hogy most az a legfontosabb, hogy június 9-én minél többen az urnákhoz járuljanak, és békepárti politikusokra szavazzanak, hogy véget lehessen vetni az őrült háborús pszichózisnak, a háborúnak és az atomháborús őrületnek. Ne felejtsük el, sisakok küldésétől atomháborús őrületig jutottunk el gyakorlatilag két éven belül. Mindez azt mutatja, hogy az atomháborús őrület megelőzése érdekében, annak érdekében, hogy véget vessünk ennek az atomháborús őrületnek, minél előbb le kell zárni az ukrajnai háborút – jelentette ki közösségi oldalára feltöltött videójában a külgazdasági és külügyminiszter. Minél előbb fegyverszünetet kell kötni, és minél előbb asztalhoz kell ültetni béketárgyalásokra a háborúzó feleket. Ehhez egy nagy lépést tehetünk majd június 9-én az európai parlamenti választásokon, ahol hogyha az emberek békepárti politikusokra szavaznak, akkor meg tudják menteni Európát, meg tudják menteni a világot ettől az atomháborús őrülettől. – mondta Szijjártó Péter a videóban.


USA omylom zverejnili citlivé informácie o jadrových zariadeniach

Americká vláda omylom zverejnila na internete citlivé informácie o stovkách civilných jadrových zariadení na území USA. Informoval ... WASHINGTON. Americká vláda omylom zverejnila na internete citlivé informácie o stovkách civilných jadrových zariadení na území USA. Informoval o tom dnes denník New York Times. Správa s oznaením "prísne dôverné" sa objavila v pondelok na internetovej stránke Vládnej tlaovej kancelárie (GPO). Po otázkach redaktorov New York Times zo stránky v utorok zmizla.SkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamouSkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamou Dokument zaslal prezident USA Barack Obama v máji na revíziu lenom Kongresu, po ktorej mal by postúpený predstaviteom Medzinárodnej agentúry pre atómovú energiu (MAAE). Washington chcel poskytnutím správy demontrova svoju otvorenos pre sprísnenie medzinárodných inpekcií, a motivova k podobnému postupu alie krajiny, vrátane Iránu. Na 266 stranách boli zhrnuté detailné informácie o vetkých civilných jadrových zariadeniach v USA, vrátane údajov o ich polohe a aktivitách. V dokumente sa údajne nenachádzali iadne informácie vojenského charakteru. V zozname vak figurovali aj niektoré utajené lokality v rámci zbrojných komplexov a správa obsahovala aj údaje o umiestnení zásob paliva pre atómové zbrane. Poda názoru viacerých jadrových expertov môe únik citlivých informácií spôsobi len minimálne kody, pretoe väina z nich u bola v minulosti zverejnená. Nie je vak vylúené, e by z nich eventuálne mohli profitova teroristi a alí nepriatelia USA. Nemenovaný predstavite amerického ministerstva energetiky uviedol, e zverejnenie správy nepredstavuje iadne riziko pre národnú bezpenos. Dokument poda neho nezahal iadne zariadenia, ktoré sú priamou súasou jadrovej zbrojnej infratruktúry Spojených tátov.


A rákszűrőtől félti a zuglóiakat a polgármester

A zuglói polgármester tiltakozik a rákbetegségek korai felismerésére alkalmas izotópokat előállító berendezés zuglói idegsebészetre helyezése ellen, mert szerinte a sugárveszélyes anyagokat előállító készülék veszélyes lehet a sűrűn lakott városrész közepén. Rátonyi Gábor fideszes polgármester úgy tudja, Csillebércen már épül egy erre a célra alkalmas bunker, ezért nem érti, miért az Amerikai útra kell kerülnie a készüléknek. Szakemberek szerint ez botránykeltés, a Nukleáris Medicina Szakkollégium hétfői ülésén arról döntött, hogy támogatja PET-berendezés elhelyezését 5 különböző intézményben. Rátonyi Gábor elmondta, hogy nem a centrum felállítása, hanem a működéséhez szükséges izotópokat előállító berendezés, a ciklotron ellen tiltakoznak, ami szerintük kockázatot jelent a környezetre. A polgármester szerint a Központi Fizikai Kutatóintézet eddig 54 millió forintot költött a csillebérci betonbunkerre, ami fél méter vastag falaival alkalmas lenne a sugárzó izotópok előállítására, ezért nem érti, miért sűrűn lakott területre kell telepíteni a berendezést. A KFKI-nél nem tudtak felvilágosítást adni a ciklotronnal kapcsolatban. "Ha gázrobbanás történik Zuglóban, kiszabadulhat az amúgy biztonságosan tárolt anyag" - mondta arra reagálva a polgármester, hogy Debrecenben is lakott területen van az ország eddig egyetlen ilyen diagnosztikai berendezése. A zuglói polgármester levélben fordult a zuglói Országos Idegsebészeti Tudományos Intézet (OITI) vezetőjéhez, amelyben arra is választ kér, hogy miért nem értesítették a centrum létrehozásáról. Rátonyi szerint az egészségügyi minisztérium sem értesítette az önkormányzatot terveiről, és nem tájékoztatta a környéken élőket. Dr. Nyári István, az OITI főigazgatója közölte, hogy választ fog adni a polgármester aggályaira, addig azonban nem kívánt nyilatkozni. Egy szakorvosokból álló testület, a Nukleáris Medicina Szakkollégium hétfői ülésén arról döntött, hogy támogatja PET-berendezés elhelyezését 5 különböző intézményben. "A ciklotron semmilyen káros hatással nincs a környezetre, elhelyezése szakmailag indokolt volna az OITI-ben" - mondta dr. Pávics László, a szakkollégium tagja. Elmondta, hogy az OITI-ben olyan speciális vizsgálatokat is folytatnának, amelyhez ultrarövid felezésű izotópokra van szükség. A rövid felezési idő miatt "a betegek érdekében célszerű volna az OITI-be helyezni a ciklotront" - mondta Pávics. "Ez nem atomreaktor vagy atombomba; mindez csak mondvacsinált balhé"- tette hozzá. Szerinte "az egyik konkurens izotóplabor kelti a botrányt". Pávics szerint a kérdés most az, hogy az OEP fininszírozza-e a meglehetősen drága berendezést. A szakember úgy tudja, ez még nem szerepel az OEP költségvetésében. A PET (pozitron emissziós tomográf) berendezés segítségével a daganatos betegségek olyan korai stádiumban is kimutathatók, amit más műszerek még nem tesznek lehetővé. A vizsgálat során kis mennyiségű radioaktív izotópot juttatnak a szervezetbe, ami megmutatja a daganatokat. "Betegek százával halhatnak meg, mert nem elérhető a módszer" - mondta dr. Pávics László. "Évenként 20-25 ezer vizsgálatra lenne szükség, de jelenleg csak 800-at tudnak elvégezni ezzel a módszerrel Debrecenben" -tette hozzá. Az országban egyetlen helyen van PET-berendezés: a debreceni Idegsebészeti Klinikán, ahol évenként kétezer vizsgálatot végeznek el a készülékkel. Thrón Lajos, a debreceni centrum igazgatója elmondta, hogy ott is sűrűn lakott területen van a diagnosztikai berendezés, de még semmilyen panasz nem érkezett. A centrum vezetőjének nincs tudomása arról sem, hogy gyakrabban fordulnának elő ezzel kapcsolatba hozható megbetegedések, mint máshol. A zuglói Országos Idegsebészeti Tudományos Intézetben az elmúlt évtizedben jelentős technikai fejlesztéseket vittek véghez. Ennek következtében az itt kezelt betegek 90 százalékán sikeres műtétet hajtanak végre. Az intézetben van gyermekeket és csecsemőket kezelő osztály is, ahol a magyarországi gyermekidegsebészeti műtétek 70-80 százalékát, évente 380 beavatkozást végeznek.


Amerikai borokban mutatták ki a fukusimai sugárzást

A 2011-es fukusimai baleset után radioaktív szennyeződés árasztotta el a környező vizeket és földeket. Hét évvel később a nukleáris katasztrófa nyomait a világ másik felén is kimutatták – egészen pontosan a kaliforniai borokban. A tanulmányt készítő francia magfizikusok 18 üveg kaliforniai rosét és cabernet sauvignont vizsgáltak, a borok mindegyike 2009-ben, illetve azt követően készült. A szakértők azt találták, hogy a balesetet követő időszakban előállított nedűk – különösen a cabernet sauvignon - megnövekedett mértékben tartalmaztak maghasadás hatására létrejövő radioaktív részecskéket, egészen pontosan cézium-137-et. Ez az izotóp normál esetben nem található meg a természetben. A kutatók kétféle metódust alkalmaztak a borok vizsgálata során. Az egyiket még húsz évvel ezelőtt fejlesztették ki és úgy képes érzékelni a cézium-137 jelenlétét, hogy ahhoz nem kell a borosüveget sem felnyitni. Mivel ezt az izotópot 1952 előtt még lehetetlen volt kimutatni (a 20. század közepének nukleáris kísérletei során került a szabadba), le lehet buktatni vele a több száz éves boroknak kikiáltott hamisítványokkal házaló csalókat. Az említett módszer ugyanakkor nem teljesen pontos, ezért egy másik technikát is bevetettek a tudósok. A borokat addig hevítették, míg csak „hamvak" maradtak belőlük, majd a maradványokban kezdték keresni a cézium-137-et. Habár egyértelműen megállapították, hogy a szőlőben jóval több cézium-137 halmozódott fel a fukusimai baleset után, még ezek az értékek sem veszélyeztetik az emberi egészséget, nyugodtan lehet tehát a kaliforniai nedűket kortyolgatni. 2011 után számos országban mutattak ki radioaktív részecskéket a vízben és az élelmiszerekben, de ezek szintje sehol nem volt olyan mértékű, hogy egészségügyi katasztrófától kelljen tartani, áll az Egészségügyi Világszervezet (WHO) közleményében. Forrás:Live Science


Martin Hojsík: Putin nevie slnko a vietor zastavi kohútikom tak ako plyn

Kvalitné zateplenie je kúom k niím cenám energií Autorka je výskumná pracovníka Slovenskej spolonosti pre zahraninú politiku (SFPA) Prechod na uhlíkovo neutrálne hospodárstvo do roku 2050 mono oznai ako najambicióznejí cie, ktorý si stanovila Európska únia a prihlásili sa k nemu aj jednotlivé lenské táty. Jeho splnenie vyaduje zásadné zmeny v ekonomike a spolonosti. Kee energetika patrí k hlavným zdrojom emisií skleníkových plynov, práve v tejto oblasti treba dosiahnu významné zmeny za relatívne krátke obdobie. Zárove vak platí, e lenské táty majú poda Lisabonskej zmluvy kontrolu nad svojím energetickým mixom a zodpovednos za zníenie emisií leí primárne na nich. Poda podpredsedu Európskeho parlamentuMartina Hojsíkasa zásadné zmeny v energetike na úrovni lenských tátov, ako aj v celej EÚ udiali poruskej invázii na Ukrajinu. Snaha Európskej únie sta sa prvým klimaticky neutrálnym kontinentom a splni tým aj svoje záväzky z Parískej dohody sa stala hlavnou politickou agendou súasnej Európskej Komisie. Zásadná iniciatíva prila len pár mesiacov po zaatí funkného obdobia Komisie, ke koncom roku 2019 jej novozvolená éfka Ursula von der Leyen predstavila základný strategický rámec zelenej transformácie - Európsku zelenú dohodu. Tá predstavuje mimoriadne rozsiahly súbor stratégií, akných plánov a tie legislatívnych opatrení, pretavených do takzvaného balíka Fit for 55. Ako u napovedá samotný názov, jeho cieom je zosúladi legislatívu v rámci krajín EÚ tak, aby sa do roka 2030 podarilo splni iastkový cie na ceste k uhlíkovej neutralite, a tým je zníenie emisií skleníkových plynov aspo o 55 percent v porovnaní s úrovami z roku 1990. Katalyzátorom energetickej transformácie EÚ a jej lenských krajín bola ruská invázia na Ukrajinu vo februári 2022. Zosilnil sa tlak na odpútanie sa od závislosti od ruských nerastných surovín, najmä ropy a zemného plynu, ale aj jadrového paliva, ktoré dodnes poháa reaktory v iestich krajinách EÚ. Mimoriadne citlivá je táto téma pre krajiny náho regiónu, ktorých energetický systém je historicky napojený na ruské suroviny. Avak v tejto súvislosti treba poznamena, e hrozbou pre región je aj to, e k zastaveniu dodávok sa odhodlá samotnéRusko. Treba vak poveda, e Rusko sa u pred vojnou ukázalo ako nespoahlivý dodávate, ke zniovalo svoje dodávky a manipulovalo s cenami plynu na trhu, na o upozorovali napríklad i predstaviteliaMedzinárodnej energetickej agentúry. Poda podpredsedu Európskeho parlamentu Martina Hojsíka sme dali Putinovmu reimu do ruky zbra proti nám, ke sme si vybudovali priam existennú závislos od Ruska. Obdobne ako v roku 2009, ke poas plynovej krízy ukázalo, e dodávky surovín vyuíva ako geopolitickú zbra. Mnohé lenské krajiny tak zaali podnika kroky na zbavenie sa tejto závislosti v súlade s európskou stratégiou REPowerEU. Európska komisia ju predstavila v máji 2022. Stojí na troch pilieroch: úspora energií, výroba energie z domácich obnovitených zdrojov a získanie alternatívnych dodávateov ropy a zemného plynu. Martin Hojsík dodáva, e ruská invázia na Ukrajinu v mnohých krajinách EÚ uahila prechod na obnovitené zdroje, tepelné erpadlá a dosahovanie energetických úspor. A to ekonomicky i politicky. Kde zaa, kde máme veké rezervy a monosti dosiahnu úspory? Je to poda neho rekontrukcia budov. Prináa významný efekt nielen v podobe zníenia útov za energie, ale vytvára aj nové pracovné miesta a dopyt po kvalifikovaných odborníkoch, ktorých je v EÚ nedostatok. Naopak, dekarbonizácia priemyslu je beh na dlhú tra a bude vyadova viac asu. Zapojenie obnovitených zdrojov energie pomáha plni nielen klimatické ciele a prispieva k energetickej sebestanosti lenských tátov, ale zvyuje aj ichkonkurencieschopnos. ia, napriek zjavným benefitom sa na Slovensku dosiahol len vemi malý pokrok vo zvyovaní ich podielu na spotrebe energie. V minulom roku bol vo výke 17,5 percenta. Na porovnanie, lídrom EÚ v zapojení obnovitených zdrojov je védsko so 66 percentami, nasledované Fínskom s takmer 48 percentami a Lotyskom s viac ako 43 percentami. Slovensko sa v súasnosti vo vekej miere spolieha na vodnú energiu a najmä na biomasu vo vykurovaní, má pritom nevyuitý potenciál v oblasti rozvoja geotermálnej, veternej i slnenej energie. V slovenských strategických dokumentoch sa asto argumentuje tým, e vyuívame jadrovú energiu, take u dnes dosahujeme takmer bezemisnú výrobu elektriny. No zatia o eská republika a Maarsko, o sú krajiny, pre ktoré je jadro takisto kúové, poítajú so zásadným zvýením podielu obnovitených zdrojov do roku 2030, slovenský príspevok zostal v porovnaní s nimi pomerne skromný. Tu treba poznamena, e hoci lenské táty nemusia do roku 2030 prispie rovnakým podielom obnovitených zdrojov, na úrovniEurópskej únie vak musí dosiahnu aspo 42,5 percenta. Na zelenú transformáciu u dnes môeme vyui viacero fondov. Napríklad Modernizaný fond, Environmentálny fond, ale taktie financie z Plánu obnovy a odolnosti i klasické EÚ fondy. Vyuitie týchto peazí by poda podpredsedu Európskeho parlamentu Martina Hojsíka malo by chápané ako investície do budúcna. Vrátia sa v tom, e udia budú ma niie náklady na energie, lepie ivotné prostredie a táty niiu závislos od dovozu energií alebo surovín, potrebných na ich výrobu. Navye, zatia o vyísli náklady spojené so zelenou transformáciou je pomerne jednoduché,klimatická zmenaprináa i náklady, ktoré sa len tak jednoducho vyísli nedajú. Ako upozoruje Martin Hojsík, klimatická zmena u dnes spôsobuje viaceré kody, akými sú poiare, suchá i nárazové zráky spôsobujúce záplavy. A tieto kody tie bude potrebné do budúcna sanova a zaráta aj do nákladov. Problém, ktorému v tejto súvislosti elí Slovensko a takisto iné lenské táty, je, e vlády dotujú ceny energií plone, neadresne a zniujú tak motiváciu udí dosahova úspory. Sociálna pomoc by mala by naopak cielená k uom zasiahnutých energetickou chudobou. Dnes pritom existuje vea spôsobov ako identifikova skupiny udí zasiahnutých energetickou chudobou a rieení ako týmto skupinám pomôc. Celkové trendy v energetike budúcnosti idú smerom k dekarbonizácii a decentralizácii. A zatia o zelená a energetická transformácia prináajú mnohé technologické výzvy, nemenej dôleité sú i tie politické. Dôleitá bude v EÚ i naalej spolupráca medzi krajinami, napríklad v prípade prepojenia elektrických sietí tak, aby fungoval cezhraniný obchod s elektrinou. Významnou výzvou je aj transformácia ekonomiky na obehové hospodárstvo, o je opä jedným z krokov k zníeniu závislos EÚ od dovozu surovín z tretích krajín. Podpredseda Európskeho parlamentu Hojsík upozoruje, e európske pravidlá v oblasti klímy a energetiky majú da jednotný rámec, ale musia zárove zohadni rozdiely medzi krajinami a regiónmi, i u geografické, kee zapojenie obnovitených zdrojov je závislé od lokálnych podmienok, ale aj ekonomické, lebo treba zohadni výkonnos hospodárstva, jeho monosti i jeho historické východiská. Tento lánok vyiel v rámci projektu realizovaného s finannou podporou Európskej únie v rámci grantového programu Európskeho parlamentu v oblasti komunikácie. Obsah odráa názory autora a je za výlune zodpovedná Slovenská spolonos pre zahraninú politiku. Európsky parlament nenesie iadnu zodpovednos za pouitie obsiahnutých informácií.


Rusku selhala krátce po startu balistická raketa Bulava

Neúspěchem v pátek skončil pokusný start ruské mezikontinentální balistické rakety Bulava. Podle dnešní zprávy ruského ministerstva obrany raketu zhruba minutu po startu z ponorky operující v Bílém moři „postihla porucha palubních systémů”. Zda raketa explodovala, nebo dopadla do moře, zpráva ministerstva neupřesňuje. Rakety Bulava by měly být důležitou součástí ruského strategického arzenálu jako výzbroj atomových ponorek třídy Borej. Třístupňová raketa může nést až deset samostatně naváděných hlavic s jadernou náplní pohybujících se nadzvukovou rychlostí. Dolet zbraně je 8000 kilometrů. Každá z ponorek by měla být vybavena 16 raketami. Do dnešního pokusného startu se podle agentury Interfax zapojily nové ruské jaderné ponorky Alexandr Něvskij a Vladimir Monomach. Raketa startovala z Bílého moře na severu evropské částiRuskaa měla dopadnout na střelnici Kura na Kamčatce. Příčiny nezdaru zkoumá speciální komise armádních odborníků. Ruský ministr obrany Sergej Šojgu v souvislosti s incidentem pozastavil testy obou nových ponorek. Nařídil zároveň, aby armáda provedla pět nových pokusných startů raket Bulava, které by měly potvrdit správné nastavení jejich taktických a technických parametrů. Už dřívější testy raket Bulava doprovázely vážné problémy. Z prvních 13 pokusných startů byla úspěšná necelá polovina. Šéf petrohradského závodu Rubin, který rakety vyrábí, byl kvůli opakujícím se problémům propuštěn. V letech 2010 až 2011 armáda provedla několik úspěšných startů, na jejichž základě vláda rozhodla zařadit Bulavy do výzbroje ruského vojenského námořnictva.


Potencjał nuklearny Korei Północnej pozostaje niewiadomą

Korea Płn. posuwa się ostatnio do gróźb zaatakowania USA z użyciem broni nuklearnej. Wśród ekspertów panuje wprawdzie przekonanie, że Phenian nie dysponuje jeszcze głowicami nuklearnymi, w które mogłaby wyposażać rakiety dalekiego zasięgu, ale pewności nie ma. Część ekspertów sądzi jednak, że Phenian jest już w stanie zaatakować Japonię i Koreę Południową - kraje, w których znajdują się amerykańskie bazy wojskowe - pociskami rakietowymi z głowicami nuklearnymi. Jakie rzeczywiście Korea Płn. poczyniła postępy, jeśli chodzi o rakiety i broń nuklearną, wie zapewne tylko niewielu tamtejszych specjalistów. Na świecie panuje jednak przekonanie, że jest mało prawdopodobne, by Phenian zdecydował się na atak nuklearny, ponieważ naraziłby się na miażdżące uderzenie odwetowe. Zdaniem ekspertów, których opinie odnotowuje Associated Press, trzecia północnokoreańska próba nuklearna, przeprowadzona 12 lutego, posunęła zapewne naprzód tamtejsze prace nad miniaturyzacją ładunków nuklearnych. Eksperci wskazują, że łatwiej jest skonstruować głowicę nuklearną przenoszoną przez rakiety krótszego zasięgu niż głowicę dla międzykontynentalnego pocisku rakietowego, który mógłby zagrozić Stanom Zjednoczonym. David Albright z Instytutu Nauki i Bezpieczeństwa Międzynarodowego nie wyklucza, że Korea Północna ma już możliwość wyposażania w głowice nuklearne rakiet Rodong o zasięgu 1280 km. W raporcie, opublikowanym po północnokoreańskiej próbie nuklearnej z lutego Albright zastrzega jednak, że nie zostało to jeszcze potwierdzone i że niezawodność takich głowic pozostaje niewiadomą. Siegfried Hecker z Centrum Międzynarodowego Bezpieczeństwa i Współpracy na Uniwersytecie Stanforda, który był w Korei Północnej siedem razy i miał dostęp do tamtejszych obiektów nuklearnych, nie sądzi, by Phenian zdołał już skonstruować głowicę nuklearną do rakiety międzykontynentalnej. Także Hecker przyznaje jednak, że nie można mieć w tej kwestii pewności. Po wyniesieniu na orbitę satelity przez północnokoreańską rakietę w grudniu ubiegłego roku, południowokoreańskie ministerstwo obrony ostrzegło, że Phenian najprawdopodobniej opanował technologię, umożliwiającą mu przenoszenie głowicy bojowej na odległość ponad 10 tys. km. Zastrzeżono jednak, że nie jest jasne, czy Korea Północna opanowała też technologię budowy głowicy bojowej, która wytrzymałaby ponowne wejście do atmosfery. Rakietę Unha-3 odpalono mimo protestów społeczności międzynarodowej, podejrzewającej, że była to w istocie próba z pociskiem balistycznym, który w przyszłości może przenosić głowice nuklearne. Była to już druga próba rakietowa przeprowadzona w 2012 roku przez Phenian; poprzednia, z kwietnia, zakończyła się niepowodzeniem. Rezolucje Rady Bezpieczeństwa ONZ zakazują Korei Płn. wszelkiej działalności z wykorzystaniem technologii balistycznej, nawet jeśli ma służyć wyniesieniu satelity. Analitycy militarni, m.in. z telewizji NBC News, przestrzegają przed lekceważeniem gróźb nuklearnych Korei Północnej. Według ich szacunków reżim Kim Dzong Una może posiadać już kilkadziesiąt głowic atomowych. Może je na razie umieścić tylko na rakietach średniego zasięgu, ale pracuje nad budową głowic przeznaczonych do rakiet międzykontynentalnych. (GK)


Rusko postaví v Iráne alích osem jadrových reaktorov

Rusko a Irán majú v úmysle zvyova objem vzájomnej obchodnej a hospodárskej spolupráce. MOSKVA. Rusko plánuje vybudova v Iráne osem alích jadrových reaktorov, uviedol v piatok ruský prezident Vladimir Putin v rozhovore pre azerbajdanskú tlaovú agentúru AZERTAC. Dodal, e Rusko má v pláne poia Iránu 2,2 miliardy eur na financovanie jeho energetických projektov.SkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamouSkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamou Peniaze pôjdu na financovanie výstavby tepelných elektrární v blízkosti prístavného mesta Bandar Abbás a na elektrifikáciu elezninej trate na severe Iránu. "Budeme naim iránskym partnerom pomáha v plnení ich akného plánu v oblasti iránskeho jadrového programu vrátane spracovania obohateného uránu," uviedol Putin. Loading Ruský prezident poda RIA Novosti povedal, e Rusko a Irán majú v úmysle zvyova objem vzájomnej obchodnej a hospodárskej spolupráce. Vysvetlil, e "spoloným úsilím sa za prvých pä mesiacov tohto roku podarilo zvýi objem bilaterálneho obchodu o 70 percent - na 855 miliónov dolárov." Putin by sa mal na budúci pondelok v azerbajdanskom hlavnom meste Baku stretnutím s tamojím prezidentom Ilhamom Alijevom i prezidentom Iránu Hasanom Rúháním. Rusko svojho asu vemi úinne pomáhalo v procese, ktorého cieom bolo podpísa s Iránom dohodu o jeho kontroverznom jadrovom programe. Vlaajie dosiahnutie a podpísanie dohody viedlo k uvoneniu sankcií uvalených na Irán. Irán naalej trvá na tom, e jeho jadrový program má výlune mierový charakter, ale Západ vrátane Spojených tátov, podozrievajú, e by mohol by zneuitý na výrobu bomby. Rusko v minulosti pomáhalo Iránu pri výstavbe jeho najvýkonnejej elektrárne v blízkosti mesta Búehr. V roku 2014 sa Rusko zmluvne zaviazalo vybudova tam alie dva reaktory. V apríli tohto roku Irán potvrdil, e dostal od Ruska dodávku rakiet S-300 s dlhým doletom. Poda agentúry RIA Novosti má tento kontrakt hodnotu okolo 900 miliónov dolárov.


Új időszámítás kezdődik Japánban

A császár lemondásával és az új uralkodó trónra lépésével korszakváltást hozott Japánban május elseje: az 1989 óta tartó béke korszakát a harmónia korszaka váltja fel. Ez hagyományosan történelmi számvetéssel jár, ami jelen esetben nem könnyű: az előző volt a szigetország leggazdagabb és legbékésebb időszaka, egyúttal azonban gazdasági válságok, katasztrófák és társadalmi gondok kísérték. Egy viszont biztos: a következő korszak fontos változásokat hoz majd, bár nem mindenki érzi úgy, hogy a jó irányba mennek a dolgok. Kövesse az Indexet Facebookon is! Május elsején Japánban nem a munkát ünneplik (arra van 364 másik nap az évben), hanem hogy új időszámítás veszi kezdetét: a császár lemondásával véget ért a Heiszei-korszak, és az új császár trónra lépésével megkezdődik a Reiva (azaz kb. szerencsés/szépséges harmónia) névre keresztelt korszak. A mostani uralkodó, Akihito kedden egy rövid, privát sintó vallási szertartáson közölte a császári család mitológiai őseivel, hogy lemond a trónról, majd ugyanezt megismételte egy 300 fős ceremónián a kormányfő és az udvar többi tagja előtt. Végül rövid tévébeszédében a nemzettel is közölte, hogy visszavonul, és békét és prosperitást kíván a világnak és Japánnak. A trónt szerdán reggel fia, Naruhito vett át egy nagyobb ünnepség keretében, ezzel ő lett Japán 126. császára.(Alemondás hátteréről korábban részletesen is írtunk.) Bár a császárok már jó 800 éve nem rendelkeznek valós hatalommal, Japánban a mai napig a császári korszakokhoz igazítják a naptárt. Ez logisztikai kihívást is jelent: bár a legtöbb helyen gregorián naptárt használnak, a hivatalos dokumentumok jó része az uralkodói éra nevét követi. De ennél is fontosabb szimbolikus jelentősége: a korszakhatár egy-egy történelmi időszak lehatárolása (a mostani a 248. lesz), a múlttal való számvetés és a jövő kihívásainak számbavétele is egyben. Amely különösen összetett dolog Japán elmúlt harminc évét és jelenét tekintve. Az 1989-ben kezdődött és április 30-án lezárult Heiszei (kb. a béke eljövetele) nevű korszakot, bár Japán történetének leggazdagabb és legbékésebb időszaka volt, gazdasági válságok, katasztrófák, politikai felfordulás és a hadsereg megerősödése jellemezte. Az elmúlt évek gazdasági és társadalmi változásai alapján pedig úgy tűnik, hogy a következő periódus első időszaka nagy változásokat kell majd, hogy hozzon. Nem indult jól Bár vélhetően a császárok élethossza és az ország gazdasági-politikai állapota között vajmi kevés összefüggés van, Akihito trónra lépése mégis azonnal hatalmas változást hozott. Az 1980-as évek végén Ma már azért ennél jóval simábban lehet taxit fogni Tokióban, és 10 ezer jenért relatíve hosszan lehet furikázni. Ennek a legfőbb oka, hogy rögtön az új éra első évében, 1989-ben vége lett a jó világnak: az 1980-as évek banzáját egy fenntarthatatlan tőzsdei és ingatlanpiaci befektetési lufi tüzelte, amely az 1990-es évek beköszöntével kipukkadt. A tokiói tőzsdeindex összeomlott, egy sor kisebb és nagyobb cég ment csődbe. A másik, a fentivel összefüggő ok, amiért a 10 ezer jen ma is jó pénz a taxipiacon, hogy alig van különbség a bankjegy 1989-es és mostani vásárlóértéke között, tekintve hogy a Heiszei három évtizede alatt alig volt infláció. A pénzügyi összeomlás deflációt, azaz árcsökkenést okozott: visszaestek a beruházások, sokan kerültek utcára, azaz csökkent a kereslet, emiatt csökkentek az árak is, majd emiatt tovább estek a vállalati bevételek, a fizetések, és tovább esett a kereslet, majd így tovább. Elveszett évtizedek Ennek hatásait azóta is nyögi Japán: az 1990-es évek az „elveszett évtized” néven kerültek be a japán gazdaságtörténetbe, de a növekedés igazából azóta sem állt vissza a régi kerékvágásba, az inflációt sem sikerül beindítani, és a sikertelen gazdaságélénkítő programok miatt az államadósság évről-évre világrekordot dönt, éppen a GDP két és félszerese. A gazdasági gondok miatt pedig vége lett a japán csoda egyik legfontosabb elemének, az élethosszig tartó foglalkoztatásnak, azaz hogy emberek egész életüket egy cégnél húzták le. 1989-ben a világ tíz legnagyobb cégéből hét japán volt; maa legnagyobb japán cég(a Toyota) 12. Ettől függetlenülmessze nem olyan rossz a gazdasági helyzet,mint a letargikus visszaemlékezésekből kiderül: Japán az egy főre eső gazdasági teljesítményt nézve ma is a francia vagy a brit szinten van. És hiába tűnt el az 1990-es években még világhíres japán cégek egy jelentős része,egy csomó kevésbé látványos szektorban még ma is világverők, miközben a világ legnagyobb hitelezői és tőkebefektetői között vannak. A japán gazdaság tehát azért elég jól elmuzsikál, de azt a potenciált, amit 1989-ben hordozott, nem tudta beváltani. Politikai káosz A gazdasági csoda kifulladása a politikai életben is felfordulást okozott: részben a jó világ vége, részben egy-két nagy korrupciós botrány miatt az 1955-ös megalakulása óta folyamatosan kormányon lévő, nevével ellentétben konzervatív (és a vicc szerint amúgy nem is túl demokrata) Liberális Demokrata Párt (LDP) az 1990-es évek közepén ha rövid időre is, de kikerült a hatalomból, majd az LDP-ellenes sokpárti koalíció összeomlása után ősellenségükkel, a szocialistákkal voltak kénytelenek koalícióra lépni. Ebből azonban végül mégis jól jöttek ki: a szocialisták tábora árulásnak tekintette, hogy lepaktáltak a jobboldallal, és a párt támogatottsága összeomlott. Ezzel pedig véget ért a japán politika négy évtizedes, bevett felállása (amit 1955-ös rendszer néven is emlegettek), ahol két stabil tábor állt szemben egymással: az egyik oldalon a hegemón LDP, a másikon a szocialisták és a (jóval gyengébb) kommunisták álltak. Ettől függetlenül az LDP mindent túlél: az ezredfordulón sikerült is találniuk egy karizmatikus reformert Dzsun’icsiró Koizumi személyében, aki kicsit helyrepofozta a gazdaságot. Ám 2006-os távozása után kifulladt a lendület, és 2009-ben a párt megint belebukott a teszetoszaságba, különböző botrányaiba és a gazdasági világválságba. Ekkor a nem sokkal korábban alakult balközép Japán Demokrata Párt jutott hatalomra, amelyet egyébként a kor egyik legérdekesebb politikusa, a rombolónak becézett Ozava Icsiró vezetett sikerre. Ő az 1990-es évek elején még az LDP főtitkára volt, majd kilépett, és pár évvel később ő hozta létre a rövid életű LDP-ellenes koalíciót. Ám a demokraták hiába ígértek változást és reformokat, nem nagyon tudtak mit kezdeni Japán problémáival, és három év alatt csúnyán megbuktak. Ebben a rengeteg politikai baki mellett nagy szerepet játszott a 2011-es kelet-japán földrengés, szökőár, és az ennek hatására a Fukusima-1 atomerőműben történt katasztrófa is. Katasztrófák A Heiszei-korszak nemcsak politikai és gazdasági szempontból volt hányattatott, súlyos katasztrófák sújtották Japánt: 1995-ben egy földrengés Kóbe város jelentős részét lerombolta, és mintegy hatezer ember halálát okozta; ugyanebben az évben azAum Sinrokjo nevű világvégeváró szektaszaringázzal lepte el a tokiói metrót, hatezer embert megmérgeztek, közülük 13 ember meghalt. A 2011-es pedig az 1923-as tokiói földrengés óta a legsúlyosabb katasztrófa volt a szigetországban: a Richter-skála szerinti 9-es erősségű földrengésben, illetve az azt követő, helyenként 40 méteres szökőárban közel 20 ezren haltak meg. A fukusimai erőmű három blokkjában magolvadás történt,Csernobil óta ez volt a legsúlyosabb atombaleset, amelynek feltakarítása azóta iscsigatempóban folyik. A Fukusima kapcsán felmerült biztonsági problémák miatt pedig Japán szinte összes atomerőművét lekapcsolták, ami komoly energiaellátási gondokat okozott. A nagy katasztrófák mellett pedig számos kisebb volt: 2004-ben és 2018-ban is akatasztrófát jelentő írásjegy lett az év kandzsija, azaz a japánok szerint ez jellemezte a legjobban az évet. 2017-ben pedig az észak kandzsija nyert, az észak-koreai fenyegetés kapcsán: Észak-Korea sokat borzolta a japánok kedélyeit rakétakilövéseivel a Heiszei-érában, és ekkor derült fény arra is, hogy a diktatúra korábban több tucatnyi japántrabolt ela szigetországból. Lett hadsereg Az utóbbi időben pedig a feltörekvő Kínára is gyanakodva tekintenek: az 1990-es években még gazdasági lehetőségként tekintettek a szomszédos ország fejlődésére, ma már a kínai kereskedelemből befolyó pénz mellett a katonai fenyegetés a közéleti téma. Ehhez az is hozzájárult, hogy 2012 óta több kisebb tengeri és légi incidens történt a két ország között egyes,vitatott hovatartozású szigetek közelében. Ez pedig óhatatlanul is összekapcsolódott a japán védelmi politika kérdésével, ami valójában az egész Heiszei-korszakot átszőtte. Japán 1947-es (az amerikai megszállás alatt az amerikaiak által írt) alkotmánya tiltja a hadviselést, Japán pedig a világháború utáni időszakban azt hirdette, hogy ezen pacifista eszmék mentén vesz részt a nemzetközi kapcsolatokban. A Heiszei-érában ez jelentősen megváltozott, részben az Egyesült Államok nyomására (Washington nagyobb katonai támogatást várt Japántól), részben mert a biztonsági környezet változása megtépázta a világháború után politikai tabunak számított hadseregfejlesztéssel szembeni ellenkezést. A téma a Heiszei-korszak elején lett égető, amikor az Egyesült Államok nehezményezte, hogy Japán nem vett részt a Szaddám Huszein kuvaiti inváziója miatt 1990-ben indított öbölháborúban. Ugyanez megismétlődött Irak esetében is, ahova Japán (a hadviselést tiltó alkotmányos korlátok miatt) csak egy fegyvertelen humanitárius kontingenst küldött, akiket külön védeni kellett – bár a szigetországban még ez is kiverte a biztosítékot. Előjött a múlt Azóta elég sok minden változott: ma már a japán haderő egyre több külföldi békefenntartó misszióban vesz részt, modern (nagyrészt amerikai) fegyverrendszereket és rakétavédelmet működtet (bár a védelmi költségvetés továbbra is csupán a GDP egy százaléka), a világháború ótaelőször terveznek repülőgép-hordozót hadrendbe állítani, operatív szempontból jóval szorosabbra fonták az amerikai szövetséget, és nemrég a kollektív önvédelmet is bevezette a kormány, azaz Japán vállalta, hogy ha támadás éri Amerikát, beszáll. Eközben Tokió regionális politikai szerepre is aspirál, a Kínával szembeni pólus ázsiai vezetője akar lenni. A szigetvitákkal kapcsolatos kínai álláspont, illetve Kim Dzsongun észak-koreai vezető durrogtatása miatt ennek egyrenagyobb a társadalmi támogatottsága is. A pacifista baloldal és a kínai diplomácia viszont azt hangoztatja, hogy a fenyegető japán nacionalizmus és militarizmus újraéledéséről van szó. Ez utóbbi kérdéskör szintén a Heiszei-érában került elő: korábban relatíve kiegyensúlyozottak voltak Japán és Kína, illetveJapán és Dél-Korea kapcsolatai, ám főleg az ezredforduló után (részben saját megerősödésük miatt, részben a japán jobboldali politikusok az ország történelmi felelősségét tagadó kijelentéseiből fakadóan) ismét napirendre került, hogy Japán lerohanta, több tömegmészárlás árán gyarmatosította, kizsákmányolta és végigerőszakolta fél Kelet-Ázsiát a huszadik század első felében; illetve hogy ezért azóta sem kért őszintén bocsánatot. Nem csak balhé volt Ha valaki, akkor Akihito császárpont elég sokat tett azért, hogy a történelmi sebek begyógyuljanak, és hiába nincs semmiféle politikai hatalma, azért a maga rendkívül visszafogott módján többször jelezte, hogy nem ért egyet a jobboldali kormánnyal. Mindenesetre a militarizmus újraéledését már csak az is gátolja, hogy a Heiszei nem éppen a japán társadalom erejéről szólt. Ebben az időszakban kezdődött az országegyre súlyosabb demográfiai válsága, és a nyugati sajtóbangyakran egy szexmentes, elidegenedett,munkamániás, egyre egyenlőtlenebb antiutópiaként jelent meg a szigetország. Mindazonáltalfelmérések szerinta nagypolitikai kérdések a legtöbb japánt hidegen hagyják: inkábbpozitívan ítélik mega Heiszei-érát, és annak kapcsán a kellemesebb dolgokra asszociálnak. Így például arra, hogy 1994-ben megjelentek a PlayStation, majd a Nintendo új konzolai, 1998-ban téli olimpiát, 2002-ben Dél-Koreával futball világbajnokságot rendeztek, és hogy ekkor indult világhódító útjára a japán popkultúra, kezdve a rajzfilmeken, például a Pokémonon vagya Magyarországon is komoly indulatokat kiváltó Dragon Ballonkeresztül a J-popon, a nehezen megemészthetőtokiói divattrendekenésa Hello KittynátMijazaki Hajako filmjeiig. Más lesz Minden társadalmi, politikai és gazdasági válságával együtt mégis a Heiszei volt a japán történelem legbékésebb és leggazdagabb időszaka. Mindazonáltal az biztos, hogy a következő éra hasonlóan nagy változásokat fog hozni.A társadalom egyfelől öregedik,másfelől bár sok tekintetben máig végletekig konzervatív, változik is:a nők munkaerőpiaci helyzete,az idejét múlt munkakultúra,a munkaerőhiány és a bevándorlás ezzel párhuzamos felfutása mind az irányba mutatnak, hogyNaruhito uralkodása alattjelentős változások jönnek. Ezt propagálja egyébkénta konzervatív Abe Sinzó, a Heiszei éra leghosszabb ideig regnáló kormányfője is, aki 2012-es (másodszori) hatalomra jutása óta azt hirdeti, reformjaival felrázza a stagnáló japán gazdaságot. Ez ugyanakkor csak részben sikerült eddig, bírálói szerint pedig Abe gazdasági liberalizmusa veszélyes nacionalizmussal és a hadsereg túlzott aktivizálásával párosul. A kormányfő az 1947 óta érintetlen alkotmányt is meg akarja változtatni, bár erre nem sok esélye van. Avárakozások szerintaz Oxfordban végzett, 59 éves anglofil Naruhito császár apját követve megtartja majd a távolságot Abétől és a kormányfő terveitől. Apjához, Akihitóhoz hasonlóan ő is elkötelezett pacifista, és arról is beszélt, hogy közelebb akarja hozni a monarchiát az emberekhez, és valamelyest modernizálni akarja a konzervatív és rendkívül formalizált császári intézményt. Kövesse az Indexet Facebookon is!


Rusko podniklo masivní údery na Ukrajinu, Kyjev žádá o zasedání Rady bezpečnosti OSN

Rusko ve středu podniklo další masivní vzdušné údery na Ukrajinu. Podle ministra vnitra Denyse Monastyrského si dnešní ruské raketové útoky vyžádaly deset lidských životů. Úřady rovněž hlásí desítky zraněných a rozsáhlé výpadky proudu. Kyjev žádá kvůli ruským úderům o naléhavé zasedání Rady bezpečnosti OSN, uvedl prezident Volodymyr Zelenskyj.„Vraždění civilistů a ničení civilní infrastruktury je terorismus. Ukrajina nadále žádá rozhodnou reakci světa na tyto zločiny,“ napsal natwitteruukrajinský prezident. Ruská agentura TASS s odkazem na zastoupení Ruska v OSN napsala, že zasedání Rady Bezpečnosti OSN má začít v 16.00 newyorského času.Nad celou Ukrajinou se ve středu po poledni rozezněl protiletecký poplach. Exploze hlásily Oděská a Mykolajivská oblast na jihu Ukrajiny, Záporožská a Dněpropetrovská oblast na jihovýchodě i západoukrajinská Lvovská a Vinnycká oblast.Výbuchy zaznamenali také obyvatelé Poltavské oblasti, podle tamního gubernátora Dmytra Lunina ale zafungovala obrana v Kremenčuku.V ukrajinské metropoli invazní síly podle úřadů zasáhly obytnou budovu, zemřeli tam nejméně tři lidé. Podle starosty Vitalije Klička je mezi nimi také sedmnáctiletá dívka. Kličko také uvedl, že útoky ve městě zasáhly infrastrukturní objekt a celý Kyjev je bez dodávek vody, v některých čtvrtích není elektřina.Další lidé zemřeli při ruských úderech ve městě Vyšhorod v Kyjevské oblasti, kde byl taktéž zasažen obytný dům, oznámil šéf ukrajinské policie Ihor Klimenko.Šéf regionální policie Andrij Něbytov podle ruskojazyčného webu stanice BBC uvedl, že ruské údery ve Vyšhorodě zabily čtyři lidi a dalších 27 jich zranily.Něbytov na telegramu zveřejnilfotografie a videoškod, které podle něj ruský raketový útok v Kyjevské oblasti napáchal. Ta je podle oblastního šéfa Oleksije Kuleby bez proudu.Výpadky v dodávkách proudu hlásí také Lvov na západě Ukrajiny. „Celé město je bez proudu. Čekáme na další informace od energetických expertů. Mohou být přerušeny dodávky vody,“ uvedl starosta Lvova Andrij Sadovyj na svém telegramovém účtu.„Rusko pokračuje v masivních raketových útocích na civilní obyvatelstvo po celé Ukrajině. Dnes máme tři zásahy vícepodlažních domů. Bohužel zahynulo deset lidí. Jen od 10. října do 23. listopadu provedli Rusové na našem území téměř 600 raketových útoků,“ uvedl Monastyrskyj podle agentury Ukrinform.Náčelník ukrajinského generálního štábu Valerij Zalužnyj později upřesnil, že ozbrojené síly sestřelily 51 z celkových 67 ruských řízených střel, které invazní jednotky na jeho zemi odpoledne vypálily.Jen na Kyjev Rusové podle něj vystřelili 30 raket, přičemž 20 se jich podařilo sestřelit. Ukrajinské vzdušné síly před tím sdělily, že Rusko zaútočilo na Ukrajinu 70 střelami s plochou dráhou letu a drony, přičemž ukrajinská protivzdušná obrana sestřelila 51 těchto raket a pět bezpilotních letounů.Šéf ukrajinské prezidentské kanceláře Andrij Jermak upozornil, že Moskva údery zahájila krátce poté, co Evropský parlament schválil rezoluci označující Rusko za stát podporující terorismus.Ukrajinský prezident Volodymyr Zelenskyj prohlásil, že Rusko dokázalo světu, že je sponzorem terorismu.„Evropský parlament dnes uznal Rusko za stát sponzorující terorismus... A pak Rusko celému světu dokázalo, že je to všechno pravda, když použilo 67 raket na naši infrastrukturu, energetiku a obyčejné lidi,“ řekl Zelenskyj ve svémvideoposelství, kde zároveň vyjádřil soustrast rodinám obětí.Po středečních masivních ruských vzdušných úderech na Ukrajinu hlásí problémy rovněž dvě ukrajinské atomové elektrárny. Pracovníci Jihoukrajinské jaderné elektrárny kvůli výpadku proudu odstavili řadu bloků, píše agentura Reuters s odvoláním na společnost Enerhoatom.Šéf Chmelnycké oblasti mezitím sdělil, že energetické bloky od sítě odpojila rovněž Chmelnycká jaderná elektrárna.„S elektrárnou je vše v pořádku. Není kde vyrábět elektřinu,“ uvedl dále mluvčí Enerhoatomu o Jihoukrajinské jaderné elektrárně, která se nachází v Mykolajivské oblasti na jihu země.K podobnému kroku přistoupili pracovníci Chmelnycké jaderné elektrárny, která se nachází na západě Ukrajiny.„Bloky Chmelnycké jaderné elektrárny byly odpojeny od energetické soustavy,“ uvedl oblastní šéf Serhij Hamalij podle agentury Ukrinform.Rusko letos 24. února zahájilo invazi na Ukrajinu. V posledních týdnech začala Moskva, kterou postihly neúspěchy na bojišti a stáhla se z řady dříve obsazených území, plošně útočit na ukrajinskou energetickou infrastrukturu.Ukrajina se kvůli tomu potýká s rozsáhlými výpadky dodávek elektrického proudu.Zatím nejrozsáhlejší útok Moskva provedla podle ukrajinských úřadů v úterý 15. listopadu odpoledne, kdy bylo zasaženo na 15 energetických zařízení.


Najväia atómová ponorka ruských námorných síl sa zúastnila na cvieniach v Bielom mori

Najväia ponorka na svete s jadrovým pohonom, Dmitrij Donský ruských námorných síl, sa zúastnila na cvieniach Severnej flotily, ktoré boli zamerané na protiponorkový boj. Informovala o tom v noci na piatok agentúra TASS s odvolaním sa na tlaovú kanceláriu Severnej flotily. Námorná protiponorková útoná skupina vojnových lodí známornej základne Belomorsk uskutonila plánované taktické manévre vBielom mori so simulovaným pátraním po ponorke. Posádka akej ponorky Dmitrij Donský vystupovala ako nepriateskásila. Poda scenára nacviovali malé raketové lode Onega a Narjan-Mar pátranie, detegovanie a sledovanie fiktívnej nepriateskej ponorky za pouitia vetkých dostupných sonarových systémov. Precviovalo sa aj protiponorkové manévrovanie rozlinými kurzami a na rôznych rýchlostiach, ako aj manévre zamerané na vyhnutiu sa torpédam. Cvieniavyvrcholili bojovou úlohou zaútoi na simulovaný podmorský cie. Posádka kadého zprotiponorkových plavidiel vykonala hbkové bombardovanie zvrhaov raketových hlbinných mín RBU-6000. Posádky malých lodí predtým dokonili predpísané misie zamerané na ochranu a obranu karavány lodí. Zárove úspene precviili nasadenie zbraní a elektronických protiopatrení voi simultánnemu útoku zo vzduchu izmora. Dmitrij Donský je prvou ponorkou triedy Akula. Vslube Severnej flotily je od roku 1981.Ponorka je vyzbrojená interkontinentálnymi balistickými strelami typu RSM-56Bulava.