Linkajánló

Magyar honlapok www.rmki.kfki.huKFKI Részecske és Magfizikai Kutatóintézet www.aeki.huKFKI Atomenergia Kutatóintézet www.atomki.huMTA Atommagkutató Intézete, Debrecen www.atomeromu.huA Paksi Atomerőmű honlapja Amerikai kormánylaboratóriumok www.lanl.govLos Alamos Nemzeti Laboratórium www.sandia.govSandia Nemzeti Laboratórium www.ornl.govOak Ridge Nemzeti Laboratórium www.anl.govArgonne Nemzeti Laboratórium www.nasa.govNational Aeronautics and Space Administration Amerikai kutatóegyetemek honlapjai www.unm.eduUniversity of New Mexico www.umd.eduUniversity of Maryland www.caltech.eduCalifornia Institute of Technology www.mit.eduMassachussetts Institute of Technology Egyéb szervezetek és folyóiratokwww.aps.org/apsnewsAmerican Physical Society www.iop.org/PELInstitute of Physics, Nagy Britannia www.amsci.orgAmerican Scientist www.aaas.orgAmerican Association for the Advancement of Science www.aip.orgAmerican Institute of Physics www.scincenews.orgScience News www.nature.comNature www.sciencenow.org Tudományos hírek http://scienceweek.comScience Week http://physinfo.uni-augsburg.de/Információs adatbázis www.elektronix.kfunigraz.ac.at/CfbsA Grazi Egyetem információs adatbázisa


V záporožské elektrárně zůstávají Ukrajinci. ‚Rusové nacházejí důvody, proč nás nepustit ven,‘ stěžují si

Ukrajinští technici pracují v Záporožské jaderné elektrárně pod hlavněmi ruských zbraní a čelí obrovskému tlaku, ale zůstávají, aby zajistili, že nenastane katastrofa podobná havárii v Černobylu. Agentuře Reuters to řekl jeden z pracovníků největší atomové elektrárny v Evropě, kterou od března okupuje ruské vojsko a která v poslední době zažila ostřelování, z něhož se navzájem obviňují Moskva a Kyjev.Mnoho pracovníků zařízení poslalo své rodiny pryč z města Enerhodar, kde se elektrárna nachází. Sami však zůstali, aby zajistili bezpečný provoz zařízení.„Zaměstnanci chápou, že potřebují dostat své rodiny pryč, ale sami se vracejí. Musejí pracovat kvůli možnosti velké katastrofy, jako byl Černobyl v roce 1986,“ sdělil technik, jenž si nepřál zveřejnit své jméno z obavy před ruskou odvetou.Těžce ozbrojení ruští vojáci jsou podle něj všude, což je samo o sobě velmi znervózňující. Navíc na vstup do zařízení, kudy chodí do práce zaměstnanci, míří hlavně obrněných transportérů.„Neustále chodí po areálu se zbraněmi. Je to velmi těžké, když přijdete do závodu a vidíte ty lidi a musíte tam být. Je to mentálně a psychologicky velmi náročné,“ uvedl.Ruské jednotky někdy pracovníky elektrárny nepustí po konci jejich směny ihned domů, tvrdí. „Nacházejí důvody, proč je (zaměstnance) nepustit ven – ostřelování – nebo si vymýšlejí něco jiného,“ řekl. Ruské ministerstvo obrany na žádost Reuters o komentář bezprostředně neodpovědělo.Ukrajinská státní jaderná společnost Enerhoatom, která za normálních podmínek na elektrárnu dohlíží, je přesvědčena, že na pracovníky zařízení je vyvíjen nátlak a že jsou v nebezpečí.Šéf společnosti Petro Kotin na začátku srpna uvedl, že zaměstnanci pracují pod „silným psychickým a fyzickým tlakem“, přičemž si stěžoval na přítomnost Rusů v zařízení.Jednou z neustálých obav je možnost přerušení elektrického vedení do elektrárny, protože čerpadla, která chladí jádro reaktoru a bazény s vyhořelým palivem, potřebují ke svému provozu elektřinu, uvedl technik. Je tam záložní stanice, která funguje na naftu, ale pracovník elektrárny si není jistý, kolik dieselu v areálu zůstalo.Přestože v současné době fungují pouze dva ze šesti reaktorů, mají zaměstnanci množství důležité bezpečnostní práce. Čtyři ze šesti reaktorů v současné době nepracují na normální výkon, ale stále vyžadují řádnou údržbu, popsal zaměstnanec elektrárny.„Personál se vrátil, aby udržoval kontrolu, protože v sázce je bezpečnost Ukrajiny, celého evropského kontinentu a světa,“ dodal technik.V Záporožské jaderné elektrárně pracovalo podle Reuters před ruskou invazí na Ukrajinu 11 000 zaměstnanců, současný počet ukrajinské úřady nezveřejňují, vysvětlují to bezpečnostními důvody. Enerhodar měl před válkou více než 50 000 obyvatel.Starosta města Dmytro Orlov agentuře řekl, že ve městě zůstalo asi 25 000 lidí. Do července město opustilo rovněž zhruba 1000 zaměstnanců elektrárny, uvedl mluvčí Enerhoatomu.Ukrajina i Rusko prohlásily, že chtějí, aby zařízení navštívili inspektoři Mezinárodní agentury pro atomovou energii (MAAE), píše Reuters, podle něhož její šéf Rafael Grossi prohlásil, že je připraven takovou misi vést.Technik je nicméně podle Reuters skeptický, že by návštěva pracovníků MAAE příliš pomohla. „Lidé budou skutečně v bezpečí pouze po naprostém ukončení okupace města, jaderné elektrárny, tepelné elektrárny, Záporožské a Chersonské oblasti a dalších,“ řekl pracovník Záporožské jaderné elektrárny.


Itt az ukránok újabb követelése: kitörhet az atomháború

Amikor Oroszország megsértette a Budapesti Memorandumot, az atomhatalmak, mindenekelőtt az USA és Nagy-Britannia nem nyújtott teljes biztonsági támogatást Ukrajnának, ezért el kell kezdeni a vitát az ország nukleáris státuszának visszaállításáról – jelentette ki Olekszij Makejev berlini ukrán nagykövet egy rádiós interjúban, számolt be szerdán az rbc.ua hírportál alapján a karpatalja.info. Vagyis Ukrajna újra atomfegyvereket akar, ami egy atomháborúhoz vezethetne. A Magyar Hírlap szemléje szerinta jelentés azt tartalmazza, hogy a diplomata a Deutsche Welle német rádiónak nyilatkozva elmondta: Rossz jelzés volt a világ összes országa számára, amelyek rájöttek, hogy valójában csak az atomfegyverek menthetik meg őket egy ilyen agresszor támadásától. Ezért akarjuk elindítani ezt a vitát. A nagykövet megjegyezte, hogy jelenleg nincsenek kész javaslatai arra vonatkozóan, hogy hogyan nézhet ki ez a vita. Ugyanakkor emlékeztetett arra, hogy az egyik elképzelést Volodimir Zelenszkij elnök terjesztette elő 2022 elején a biztonsági garanciákat nyújtó szerződésre irányuló javaslatával. Az egész világ számára fontos, hogy ezeket a garanciákat olyan konkrét eszközökkel támogassák, amelyek hozzájárulnak ahhoz, hogy Oroszország ne sértse meg őket – mutatott rá Olekszij Makejev. A háborúról készítettÉLŐ tudósításunkat itt olvashatja.


Brüsszel nem blokkolt, de a paksi bővítés még elbukhat

A kormány álláspontjához hasonlóan valótlansággal vádolja a Financial Timest Aszódi Attila, a paksi beruházás kormánybiztosa. Az Európai Bizottság kifogásolta a paksi atomerőmű bővítéséről Oroszországgal kötött, 12 milliárd eurós megállapodást. Valótlant állít a Financial Times – mondta az Origónak Aszódi Attila, a paksi atomerőmű teljesítményének fenntartásáért felelős kormánybiztos. A szakembert azért kérdeztük, mert abrit gazdasági lap azt írta: az Európai Unió leállította az atomerőmű bővítéséről Oroszországgal kötött, 12 milliárd eurós megállapodás végrehajtását. Az érvényes szerződések kétharmados többségben vannak A kormánybiztos szerint a beruházás nincsen veszélyben, zajlanak az egyeztetések a fűtőanyag beszállításáról. Az, hogy az atomerőmű üzemanyag-szállítása körül vita alakult ki, nem befolyásolja a többi szerződés érvényességét – tette hozzá. Jelenleg három folyamatban lévő szerződés van a paksi atomerőmű bővítésével kapcsolatban, ezek közül kettő már érvényben van. A fűtőanyag-szállításról van vita az EU-val. „Nincs blokkolás” Az Origo megkereste az Európai Bizottság energiaügyekért felelős szóvivőjét az ügyben. Anna-Kaisa Itkonen írásos válaszában közölte: Brüsszel nem blokkolja a paksi atomerőmű bővítését. A testület a múlt héten döntött a beszámolóról, amelyben azt vizsgálták, a paksi atomerőmű bővítése megfelel-e az Euratom szerződésben foglaltaknak. Az Euroatomnak eszerint jogában áll, hogy részt vegyen a fűtőanyag-beszerzésekben, amit Paks esetében kizárólag az oroszok intéznének. Ezért nem írta alá a szerződést és ezt a döntést hagyta jóvá az Európai Bizottság. Feloldják a titkosítást Az ügyet az Európai Bizottság csak „nagyon korlátozott mértékben” tudja kommentálni, mert a döntés alapjául szolgáló dokumentumok bizalmasak. Magyarország ugyanakkor értesítette a bizottságot arról, hogy hozzájárul a döntés minősítésének feloldásához, így a bizottság hamarosan a lehető legrészletesebb tájékoztatást fogja adni a kérdésben - írta. Felvették a kapcsolatot Anna-Kaisa Itkonen leszögezte, tudomásuk szerint a bizottság döntése után a magyar kormány és az Euratom képviselői ismét felvették a kapcsolatot, hogy mindenki számára elfogadható megoldást találjanak. A tagország hatóságainak ezen kívül jogukban áll az Európai Bíróságon megtámadni a bizottság döntését – tette hozzá. Komoly aggályok A Párbeszéd Magyarországért európai parlamenti képviselője ennek ellenére úgy látja, veszélybe kerülhet az egész paksi beruházás, mivel a mostani aggályok eléggé komolyak. Jávor Benedek szerint nem lehet szembemenni az uniós szabályokkal, nem lehet őket kihagyni a projektből. Kérdéses az is, hogy egy esetleges szerződésmódosításba az oroszok belemennek-e. „Az oroszokat is rá kell venni arra, hogy a szerződésmódosítás nekik is jó” - tette hozzá a politikus. Jávor szerint kérdés, hogy a Roszatomnak ebben az esetben is megéri-e majd a beruházás. Az Európai Bizottság folyamatban lévő ügyekről nem nyújt tájékoztatást. Ezt egyébként a kormány is kérte – mondta Jávor Benedek. Csak az első fricska Anna-Kaisa Itkonen EB-szóvivő válaszában utalt rá, hogy a paksi bővítést több okból is kifogásolták az Európai Unióban, de amíg a tagország betartja a nukleáris fűtőrendszerek beszerzésére vonatkozó uniós előírásokat, nem lehet gond. Ez még csak az első fricska volt a paksi bővítés számára Brüsszelből, már előkészítés alatt van a többi, véli Holoda Attila is. Ő 2012-ben egy ideig a Nemzeti Fejlesztési Minisztérium energiaügyi helyettes államtitkára volt. Az energetikai szakértő nem hiszi, hogy egy Financial Times kaliberű lap megalapozatlan információkat tenne közzé, ráadásul Navracsics Tibor is elismerte, hogy az Euratom elkaszálta az oroszokkal kötött fűtőelem-ellátási és -kezelési szerződést. Versenykorlátozás "Versenyjogilag az Európai Bizottság akármikor beleköthet a paksi bővítésbe. Ott van például a megállapodásnak az a része, hogy a beruházást a magyar és az orosz cégek 40-60 százalékos arányban hozzák létre. De mi lesz a nem orosz vagy nem magyar cégekkel? Őket kizárják?" - tette fel a kérdést Holoda. Jönnek majd a kifogások Az Európai Bizottság intézményei a bővítés minden számítását bekérhették, mindent alaposan megvizsgálnak, és valószínűleg szépen sorban elő fognak állni a kifogásaikkal, mondta az energetikai szakértő. A tiltott állami támogatás kérdése szinte biztosan elő fog kerülni. Lázár János korábban azt mondta, a paksi áram árában nem fog megjelenni az erőmű építésére felvett hitel. Ha ezt valóban így tervezi a kormány, az egészen biztosan tiltott állami támogatásnak minősül majd a bizottság szerint, véli Holoda Attila. És még ha a blokkokat meg is építjük, az ott termelt áramot nem exportálhatjuk majd, mert az állami támogatás miatt a magyar áram versenyelőnyben lenne. Nyereség A magyar kormány számításainak végső soron azt kell alátámasztaniuk, hogy a paksi beruházás nyereséges lenne, ha piaci alapon valósítanák meg. Akkor ugyanis nem számít tiltott állami támogatásnak az állam által beletett pénz, hiszen a befektetést egy racionális piaci szereplő is végrehajtaná. Nehéz helyzet Ami a Financial Times által nyilvánosságra hozott problémát illeti, a fűtőelem-ellátás és a kiégett fűtőelemek kezelése ugyan csak a paksi bővítés kis része, de biztonságpolitikai probléma, az Euratom nagyon szigorúan szabályozza. Kérdés, hogy ki fog-e tudni egyáltalán kecmeregni a kormány ebből a csávából - mondta Holoda Attila. Ugyanis nem biztos, hogy járható út a fűtőelem-ellátás nyílt megpályáztatása. Az oroszokon múlhat Felmerült, hogy az oroszok mellett például a Westinghouse is szállíthatna fűtőelemeket az új paksi reaktorokba. De ez ennyire azért nem egyszerű - hívja fel a figyelmet az energetikai szakértő. A fűtőelemek nem szabadon cserélhetőek a különféle reaktortípusok közt; ha mondjuk a Westinghouse akarna fűtőelemeket gyártani az orosz reaktorba, akkor az oroszoknak legalábbis részben át kellene adniuk a műszaki specifikációkat. Az oroszok ezt a szellemi tulajdonhoz való jogra hivatkozva minden további nélkül megtagadhatják, különösen, hogy a fűtőelem-ellátás és -kezelés a teljes paksi üzlet ötöde, amit valószínűleg nem akarnak elveszíteni. Engedély kell Az sem járható út, hogy a magyar kormány megpályáztatja a fűtőelem-ellátást, de a pályázatot úgy írja ki, hogy azon csak azok a cégek indulhatnak, amelyek neve r-rel kezdődik és oszatom-ra végződik. A pályázat kiírásához az Euratom engedélye kell, ők csak teljesen nyílt pályázatot fognak engedélyezni. Ráadásul a pályázat engedélyeztetéséhez a kormánynak minden technikai specifikációt meg kell osztania az Euratommal, pedig ezeket most titkolják - mondta Holoda. Lázár tárgyal Mint arról korábban beszámoltunk, a paksi atomerőmű-bővítéssel kapcsolatos üzemanyag-szállítási vitában folyamatos az egyeztetés az unió és a magyar kormány között. Olyan megnyugtató megoldás készül, amely garantálja Magyarországnak a biztonságos üzemanyag-ellátást, valamint lehetővé teszi majd, hogy „az oroszok is szállítsanak üzemanyagot” – erről a Miniszterelnökséget vezető miniszter beszélt pénteken a Kossuth Rádió 180 perc című műsorában. Nem lehetett kérdezni A paksi bővítésről reggel alig háromperces sajtótájékoztatót tartott Kovács Zoltán. A kormányszóvivő felolvasta a kormány nyilatkozatát, amelyben cáfolják az FT értesülését, kérdezni nem lehetett. A kormány várakozásai szerint az intenzív egyeztetéseket követően heteken belül véglegesítik a paksi atomerőmű bővítésével kapcsolatos üzemanyag-szállításra vonatkozó szerződést, az Euratom észrevételeit figyelembe véve. Az MSZP és az LMP is a kormányt okolja azért, hogy a beruházás kapcsán problémák merültek föl. Nincs lezárva az ügy Precedens Az Európai Bizottság 2014 májusban elfogadott uniós energia stratégiájában amellett tört lándzsát, hogy a diverzifikációt érvényesítsék, azaz több forrásból szerezzék be a nukleáris fűtőanyagot. A felkérés az Euratomnak is szólt, hogy ezután ilyen szempontból bírálja el a tagállami terveket. Egyesek szerint nem kizárt, hogy ezt az elvet most először éppen Magyarországgal szemben érvényesítették.


Stresszelnek a japán kutyák a földrengés óta

Kötődési zavarokat és a tanulási képességek romlását okozták az ebeknél a természeti katasztrófák. A házikedvencként tartott, elkóborolt kutyáknál hosszan elhúzódó stressztüneteket tapasztaltak japán kutatók, akik a 2011-es földrengés, szökőár és az azt követő fukusimai atomerőmű baleset hatását vizsgálták. Tanulmányukban az Azabu Egyetem kutatói elhagyott kutyák viselkedését hasonlították össze: az egyik csoportba a fukusimai körzetből kimentett, magukra maradt kutyák kerültek, míg a kontrollcsoportba a földrengés előtt, 2009-2010-ben befogott kóborkutyák. "A hosszú távú gondoskodás és odafigyelés az embereknél és a társaikként velük élő állatoknál is szükségesnek látszik, hogy a katasztrófa pszichológiai hatásait enyhítsük" - írták a kutatók a Scientific Reports című szakfolyóiratban pénteken megjelent tanulmányukban. Az átélt stressz olyan elhúzódó, mély pszichoszomatikus hatásokat kelthetett, amelyek a viselkedés megváltozásában nyilvánulnak meg a kutyáknál, például a kötődés zavarában és a tanulási képességek romlásában - idézte a tanulmányt aLiveScinececímű ismeretterjesztő portál.


Atombombát vesztett el az amerikai hadsereg

A thulei bázis fölött köröző B52-es bombázók azonnal Moszkva felé indultak volna, ha az északi sarki légteret figyelő támaszpontot támadás éri. Mivel a küldetés titkos volt, a fegyverzet mibenlétét az egyik gép balesete után sem lehetett nyilvánosságra hozni. Kövesse az Indexet Facebookon is! Titkosítás alól felszabadult amerikai dokumentumok bizonyítják, hogy az amerikai légierő "elvesztett" egy atombombát 40 évvel ezelőtt. A B52-es bombázó Grönland mellett zuhant le 1968-ban - jelentette hétfőn este a BBC. Az amerikai Freedom of Information Act (információszabadság-törvény) alapján a titkosítás alól felszabadított dokumentumokból kiderül, hogy az intenzív kutatások ellenére az amerikaiak sohasem tudtak megtalálni egy atombombát a thulei légibázis környékén, ahol 1968. január 21-én lezuhant egy B-52 típusú stratégiai bombázójuk. A szerencsétlenség után az amerikai katonai hatóságok csupán hármat találtak meg a gépen lévő négy nukleáris töltetű bomba közül. A dán sajtó már korábban is sokat írt az elveszett atombombáról és az ezt bizonyító titkos iratok létezéséről, de amerikai részről hivatalosan mindig tagadták ezeket az állításokat. Az amerikaiak azonban tudták, hogy a területen nemcsak a repülőgép alkatrészei, hanem a bombák radioaktív töltete is szétszóródott. A roncsokat összegyűjtő grönlandi katonákat ennek ellenére nem értesítették, ugyanis nem akarták szétkürtölni, hogy mi volt a B52-es küldetése. Thule az amerikai légierő legészakibb bázisa. Az 1950-es évek elején, a hidegháború tetőfokán hozták létre, és fontos eleme volt az észak-amerikai radarláncnak, a Noradnak, amellyel a szovjet rakéták indítását figyelték. A nukleáris fegyverek grönlandi jelenlétét sokáig éppúgy titokban tartották, mint az elveszett bomba fellelésére tett kísérletek, tengeralattjárós kutatások eredménytelenségét. Mivel azonban a bombák nem robbantak fel, a környezetszennyezés nem okozott katasztrófát. A BBC szerint amerikai illetékesek úgy vélik: a radioaktivitás mára eloszlott az óriási víztömegben, ezért nem okozhat semmilyen veszélyt. Az amerikai külügyminisztérium egyelőre nem kommentálta a BBC hírét. Kövesse az Indexet Facebookon is!


Foto: Pulzy českého laseru mají výkon jako pět milionů Temelínů. Takto funguje

V laserovém centru ELI Beamlines v Dolních Břežanech u Prahy například zkoumají, jak výrazně zlevnit protonovou léčbu rakoviny, umí zde nasimulovat prostředí uvnitř velké hvězdy, neinvazivně zkoumat památky nebo vyvolat chemické reakce a "vyfotit" je extrémně rychlým snímkováním. A zabývají se tu také možností, jak udělat z mimořádně silných laserů neomezený zdroj energie. Před deseti lety, v roce 2012, se v Dolních Břežanech pokládal základní kámen moderního laserového centra, které má parametry obrovského bunkru velkého jako fotbalové hřiště, tedy 120 krát 60 metrů, a nachází se kolem deseti metrů pod zemí na obrovské skále kvůli pevnému podloží. V nejvyšším patře je umístěna klimatizace a další podpůrné technologie, v nižších patrech už experimentální haly a citlivé lasery, které ke správnému fungování potřebují co největší stabilitu a odolnost vůči vibracím. Laser s označením L1 Allegra je českého původu. "Ze čtyř laserových systémů, které na ELI máme, se jako jediný zcela vyvíjel u nás v České republice," říká vedoucí komunikace centra Michael Vích. Zajímavý je ale také laser číslo tři, jenž vzniknul převážně v USA, a to především díky nové technologii dodávání energie, a za připomenutí stojí i "čtyřka", což bude nejvýkonnější pulzní laser na světě. Češi patří k laserové světové špičce již dlouho. V roce 1963 bylo Československo teprve třetí zemí na světě hned po USA a SSSR, která měla laserové technologie. "Komunita laserových fyziků je v Česku opravdu veliká, má to tu dlouhou tradici," prozrazuje Vích. Když se v roce 2006 Evropská unie rozhodla postavit velké laserové centrum, padla volba na Česko. Dolní Břežany byly vybrány díky ideálnímu podloží a umístění v blízkosti Prahy. Při kopání hlubokých základů se tu mimochodem našla pravěká keramika. V roce 2015 se slavnostně otevírala budova, začaly se do ní navážet technologie a roku 2018 přivítala první uživatele, kteří lasery používají. Kromě vlastního vědeckého týmu je totiž centrum otevřené i dalším vědcům ze zahraničí, kteří zde provádějí své pokusy. "Neděláme jen experimenty, zároveň se snažíme naše lasery ještě více zesilovat," říká vědec Alexandr Špaček. "Unikátností našich laserů je především krátká doba záblesku, která je v řádu femtosekund. Tímto způsobem jsme schopni dosáhnout například výkonu pěti milionů Temelínů, ale pouze v tomto krátkém časovém okamžiku," vysvětluje. Femtosekunda je těžko představitelná tisícina biliontiny sekundy. V ELI se, krom výše uvedených výzkumů, zabývají také možností, jak udělat z mimořádně silných laserů prakticky neomezený zdroj energie.


Nowa broń Korei Północnej trafi na granicę. "Osobiście zaprojektowana przez Kim Dzong Una"

Na granicę między Koreą Północną a Koreą Południową ma trafić 250 nowych północnokoreańskich wyrzutni taktycznych pocisków balistycznych. Ceremonia przekazania broni jednostkom granicznym odbyła się w niedzielę w Pjongjangu. Jak przekazała agencja KCNA, Kim Dzong Un miał ją "osobiście zaprojektować" i nadzorować dostawę. Przekazane wojsku wyrzutnie mają być nową kluczową bronią uderzeniową sił zbrojnych KRLD, która zwiększy militarną samowystarczalność kraju. Według KCNA wyrzutnie służą do przenoszenia pocisków balistycznych krótkiego zasięgu, ale rzekomo mogą też być wyposażone w głowice nuklearne. Każda z 250 wyrzutni może przenosić cztery pociski, co potencjalnie pozwoli na umieszczenie 1 tys. pocisków nuklearnych na granicy z Koreą Południową. Kim Dzong Un wspomniał podczas ceremonii o "eskalującej konfrontacji militarnej ze strony Stanów Zjednoczonych i ich zwolenników". W jednym z wcześniejszych przemówień oskarżał USA o stworzenie "bloku militarnego bazującego na broni nuklearnej", który zmusza jego kraj do zbrojeń. Korea Północna regularnie informuje o swoich postępach w zwiększaniu potencjału militarnego. W zeszłym miesiącu przeprowadziła test nowego taktycznego pocisku balistycznego. Kim powiedział w przemówieniu do żołnierzy, że w najbliższej przyszłości Pjongjang zwiększy gotowość nuklearną, aby "odstraszać zagrożenia nuklearne i chronić siebie". Z kolei Korea Południowa uważa, że nielegalne programy nuklearne i rakietowe Korei Północnej stanowią główne zagrożenie dla pokoju i stabilności na Półwyspie Koreańskim. — Uważamy, że [wyrzutnie rakietowe] mają być używane na różne sposoby, np. do atakowania lub grożenia Korei Południowej. Rozmieszczenie ich w pobliżu granicy oznacza, że zasięg nie jest duży – powiedział Lee Sung-joon, rzecznik Kolegium Połączonych Szefów Sztabów Korei Południowej, cytowany przez agencję Reutera.


Rusi postavili Iránu prvý reaktor

Irán vybudoval jadrový reaktor v spolupráci s Ruskom. Má by na mierové úely, Moskva novú jadrovú mocnos tie nechce. TEHERÁN, TEL AVIV. Irán v sobotu spustil prevádzku svojho prvého jadrového reaktora v elektrárni v Buíre. Naplno zane pracova o niekoko mesiacov. Experti si nemyslia, e reaktor postavený v spolupráci s Ruskom predstavuje vekú hrozbu. Západ Irán podozrieva zo snahy vyvinú jadrovú bombu. Za neochotu povoli inpekcie v jadrových zariadeniach a zastavi jadrový program ho OSN trestá sankciami. Irán hovorí, e jeho program je mierový a Buír to má potvrdzova.SkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamouSkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamou Irán netradine povolil monitorovanie procesu napúania paliva a tie súhlasil, e vyhorené palivo odvezie spä do Ruska, aby nemohlo by pouité na vojenské úely. Teherán triumfálne vyhlásil, e spustenie reaktora, ktoré sa roky odkladalo aj pre finanné nezhody s Ruskom, dokazuje, e krajina môe dosahova technologický pokrok aj napriek sankciám. Niektorí analytici si myslia, e otvorenie Buíru ukazuje zlyhanie sankcií. Poda nich sú nedostatoné, ak Irán môe spusti atómové zariadenie. Navye, teoreticky by Buír mohol vyprodukova materiál potrebný na atómovú bombu. Buír sa nikdy nepovaoval za taký nebezpený objekt ako stredisko na obohacovanie uránu v Natanze i objekty ukryté v iránskych horách. Palivové lánky, ktoré tam dováa Rusko, sú obohatené na 3,5 percenta, o je hlboko pod hodnotou potrebnou na jadrovú hlavicu. Tá je viac ako 90 percent. Irán u otestoval obohacovanie uránu na 20 percent. Rozhorenému svetu odkázal, e ho potrebuje na medicínske úely. Reakcie mocností na spustenie reaktora sú skôr opatrné, ale aj Ameriania priznali, e nepredstavuje poruenie Zmluvy o neírení jadrových zbraní. Najväie výhrady má Izrael, ale ten poda miestnej tlae Washington ubezpeil, e elektrárne v Buíre sa netreba bá. Jadroví experti tvrdia, e monos, e by Iránci prekabátili Rusov alebo inpektorov OSN, je minimálna. Manipulácia s vyhoreným palivom je nároná a trvá niekoko dní. Navye na to potrebujete vekú separanú továre, lebo je to dlhá, pinavá a komplikovaná chemická aktivita. Zatia sa nevie, e by Irán takú továre stava, vyhlásil izraelský analytik Efraim Askulai. Irán tie nebude riskova komplikovanie vzahov s Ruskom. Aj Moskva sa toti so svetom zhoduje v tom, e Irán by ako jadrová vemoc predstavoval príli veké riziko pre medzinárodnú bezpenostnú situáciu. Irán napriek tomu, e má bohaté zásoby ropy a plynu, zápasí s energetickými problémami. Nemá dostatok vlastných kapacít na spracovanie ropy a kee je pod ekonomickými sankciami, nie sú vyhliadky na zlepenie. Elektrina z atómovej elektrárne by mohla by rieením a teheránsky reim u plánuje výstavbu alích podobných elektrární.


Azt állítják, csak apró zűr volt a paksi kettes blokkban

Egy tömítési hiba miatt, a reaktortartály fedelén keresztül szivárogni kezdett a bórsav a paksi atomerőmű kettes blokkjából. Nagy baj azonban nem történt. A korábbi 2003-as súlyos üzemzavarhoz képest, ami a Nemzetközi Nukleáris Eseményskálán (INS) 3-as besorolást kapott (Csernobil a hetes skála 7-es fokozatát érdemelte ki) ez a mostani még egyes szintű eseménnyé sem tudja kinőni magát. Kövesse az Indexet Facebookon is! Kapcsolódók (5) Egy tömítés eresztett, melyet azóta kicseréltek. A láncreakció lassítására szolgáló vegyület nem jutott ki a reaktorból, egy hermetikusan záró masszív betontömbben rekedt, nyilatkozta az Indexnek egy általunk megkeresett szakértő, aki atomfizikusként közelről ismeri apaksi történéseket. A múlt héten észlelték a hibát Paksi Atomerőműben. Szivárogni kezdett a bórsav, ezért kikapcsolták a reaktort, ami ezután csaknem egy hétig állt, mert a tömítést csak a tartály kihűlése után lehet cserélni. Mittler István az atomerőmű szóvivője az Indexnek cáfolta a Magyar Nemzet azon állítását, hogy tájékoztatási kötelezettségük lett volna. A napilap emlékeztetett arra, hogy a hatnapos leállást nem említették, pedig az atomerőmű hétfőn még arról is beszámolt, hogy a legutóbbi riasztási próbán négy Paks környéki sziréna nem működött. Mittler szerint a riasztórendszer a Katasztrófavédelemhez tartozik, így arról ők biztosan nem adtak ki tájékoztatást. A tömítési problémát a tervszerűen végzett ellenőrzésnél észlelték, és az Országos Atomenergia Hivatallal (OAH) való konzultáció után kijavítottak. A kettes blokk négy évvel ezelőtti súlyos üzemzavarakor megsérült fűtőelemeit az OAH jóváhagyásával 2006.október 15-én eltávolították. A javítást az orosz TVEL konzorcium szakemberei a paksiak irányítása mellett végezték. Külföldön is több üzemzavar történt a közelmúltban 2006. novemberében transzformátor-tűz miatt leállt a svéd Ringhals atomerőmű 3-as blokkja Az esemény során az összes biztonsági rendszer megfelelően működött. A tűz nem volt hatással a reaktor rendszerre. 2007. március 1-én üzemzavar volt a Csehországban is; kétezer liter, mérsékelten radioaktív víz folyt ki a temelini atomerőmű első energiablokkjának belső területére. Az üzemzavart emberi mulasztásnak tudták be, mert az egyik csapot a szokásos karbantartó munkálatok után elfelejtették elzárni. A japán Hokuriku Electric Company 2007. március 16-án leállította a Shika-1 atomerőművi blokkot, miután először vallotta be, hogy 8 évvel ezelőtt kritikussági üzemzavar történt. A bejelentés után - amely szerint az eset 1999. június 18-án történt - a japán Nukleáris és Ipari Biztonsági Ügynökség (NISA) azonnali hatállyal elrendelte a forralóvizes blokk leállítását és a teljes biztonsági felülvizsgálatot. Kövesse az Indexet Facebookon is!


Íránský problém a  co bude dál

Analýza - Írán se nevyhne projednávání svého jaderného programu v Radě bezpečnosti OSN. Rozhodlo tom dnešní zasedání rady guvernérů Mezinárodní agentury pro atomovou energii (MAAE) ve Vídni. Z pětatřiceti členských zemí se proti návrhu předat záležitost do rukou OSN vyslovily pouze země tradičně vystupující na mezinárodních fórech ostře proti Spojeným státům: Venezuela, Kuba a Sýrie. Ačkoliv dnešní rozhodnutí neznamená automaticky přijetí sankcí, jde o další přitvrzení konfrontace mezi Íránem na straně jedné a USA i Evropskou unií na straně druhé. Náměstek íránského ministra zahraničí po hlasování oznámil, že jeho země obnoví v plné míře obohacování uranu a přeruší kontakty s mezinárodními inspektory MAAE. Jasněji o dalším vývoji bude až 6.března, kdy šéf atomové agentury Muhammad Baradej přednese hodnotící zprávu o íránském nukleárním programu. Země, které mají s Íránem buď důležité ekonomické vztahy (Rusko) anebo jsou do značné míry závislé na dodávkách jeho ropy (hlavně Čína a Indie), si vymínily, že debata o proíránských sankcích se povede až na základě zprávy Baradeje. I americký zástupce při MAAE tvrdí, že hovořit o konkrétních typech sankcí je zatím předčasné. "Budu stručný. V tuto chvíli ještě neprojednáváme žádné sankce ani jiné možnosti, jak Teherán trestat," řekl ve Vídni novinářům zástupce USA Gregory Schulte. Tvrdším sankcím budou zřejmě bránit Rusko,Čína a islámské země. Zpočátku by se tak embargo mohlo týkat vývozu a dovozu jen některých druhů zboží, například pro strojírenský průmysl. Nelze vyloučit ani snahu Evropanů a Američanů o diplomatickou izolaci Teheránu tím, že navrhnou pro všechny státy zákaz přijímání íránských politiků. V případě íránského prezidenta Mahmúda Ahmadínežáda už tento zákaz v Evropě neoficiálně platí. Po jeho výrocích zpochybňujících holocaust a volání po vymazání Izraele z mapy je krajně nepravděpodobné, že by se s ním jakýkoliv západoevropský státník sešel. Na bezpečností konferenci v Mnichově to potvrdila i německá kancléřka Angela Merkelová. Ahmadínežáda nepřímo přirovnala k Adolfu Hitlerovi. "Nesmíme dovolit, aby Írán získal atomovou zbraň. Z minulosti víme, že byly doby, kdy jsme měli konat jinak a rozhodněji. I proto má právě Německo povinnost dát najevo Íránu, co je akceptovatelné a co nikoliv," uvedla kancléřka s poukazem na vzestup nacismu a militarizaci Německa ve třicátých letech minulého století. Rétorika Merkelové ostře kontrastuje s prohlášeními předchozího kancléře Gerharda Schrödera, který hovořil opatrněji a stavěl se kategoricky proti použití síly vůči teheránskému režimu. Přestože i američtí politici neustále tvrdí, že nejlepším řešením je diplomacie nebo sankce, možnost útoku na íránská jaderná zařízení dopředu nevylučují. Americký ministr obrany dnes na mnichovské konferenci znovu rezolutně zopakoval, že nukleární zbraň v íránských rukou je pro Washington nepřijatelná. Pokud by se Bílý dům rozhodl pro použití síly, musel by počítat se silnou íránskou odpovědí. Íránské rakety Šaháb-3 mají dolet dva tisíce kilometrů. V ohrožení by se ocitl nejen Izrael, ale i početné americké jednotky v Iráku a Afghánistánu. A většinu iráckého obyvatelstva tvoří šíitští muslimové, kteří by v konfliktu patrně sympatizovali se svými íránskými souvěrci. To by představovalo pro obnovu Iráku, do níž USA už "nalily" miliardy dolarů, velké riziko. O útoku hovoří také Izrael, který považuje íránskou bombu za hrozbu pro udržení své vojenské převahy v oblasti a dokonce pro svoji existenci. Řada Izraelců má však pochybnosti, zda židovský stát má vojenskou kapacitu na zničení možná několika desítek dobře bráněných cílů. V roce 1981 Izraelcům stačilo ke zničení iráckého nukleárního reaktoru v Osiraku pouhých osm letounů F-16 a přesně zamířit. Dnes je situace jiná. "Íránská zařízení jsou mnohem lépe chráněna a ani přesně nevíme, kde všechna jsou. Také let do Íránu je mnohem delší než do Iráku," říká izraelský bezpečnostní analytik Efraim Kam.#reklama


KLDR má další tajné jaderné zařízení, varuje OSN

Ze zatím důvěrné zprávy OSN vyplývá, že Pchongjang o svém jaderném průmyslu neříká vše New York- Experti OSN na jadernou bezpečnost mají důvodné podezření, že komunistická Severní Korea disponuje minimálně jedním tajným jaderným zařízením. Zřejmě jich je ale více. Vyplývá to z informací, které unikly z důvěrné zprávy odborné komise vypracované pro Radu bezpečnosti Organizace spojených národů. Zpráva se zakládá na informacích amerického jaderného experta ze Stanfordské univerzity Siegfrieda Heckera, jenž navštívil nukleární zařízení v Jongbjonu - údajně jediné v KLDR. Severokorejci americkému inspektorovi předvedli plně funkční jaderný reaktor. Hecker ale na půdě OSN minulý týden varoval, že centrifugy, které viděl, velmi pravděpodobně pocházejí odjinud, tedy z míst, které režim Kim Čong-ila zatajuje. Stávající mírové využití reaktoru se prý navíc může velice rychle změnit. Pokud se KLDR podaří získat ze zahraničí potřebné materiály, může Jongbjon relativně rychle uzpůsobit tak, aby produkoval vysoce obohacený uran, potřebný k výrobě atomových bomb. Kapacita reaktoru by pak umožňovala vyrobit jednu nukleární hlavici ročně. Informace z důvěrné zprávy OSN zveřejnila tisková agentura Bloomberg s odvoláním na nejmenované diplomaty.SouvisejícíNový pán Koreje se ujímá vlády: Kim Čong-un pozdravil divadlo a armádu14 fotografií Ve stejném duchu se vyjádřil i další člen expertní komise, s nímž hovořila agentura Reuters. "Není možné, aby se jim tyto centrifugy podařilo vyrobit za tak krátký čas, od roku 2009, aniž by měli další jaderná zařízení." Během dvouměsíční inspekce v oficiálně jediném severokorejském jaderném zařízení prý navíc vyšlo najevo, že KLDR pomáhají zahraniční odborníci. Odkud jsou, už ale zpráva bezpečnostního výboru OSN nezmiňuje. Nejpravděpodobnější reakcí na výše zmiňovaná zjištění bude zřejmě zpřísnění stávajících mezinárodních sankcí. To nepřímo potvrdil i mluvčí americké delegace při OSN Mark Kornblau. Ten sice důvěrnou zprávu jaderných expertů odmítl komentovat, nicméně dodal, že současný severokorejský program obohacování uranu porušuje rezoluce OSN, což je samo o sobě důvodem ke zpřísnění sankcí. Kromě toho Rada bezpečnosti údajně uvažuje o sankcích, které by znemožnily cestovat severokorejským jaderným odborníkům do zahraničí. Zmiňovaná zpráva expertní komise Spojených národů by měla být podle BBC zveřejněna do konce tohoto týdne.


A politika célkeresztjében a stresszálló Belorusz Atomerőmű

A szakmai kompetencia teljes hiányáról tanúskodik az Európai Parlament 2021. február 11-én elfogadott, a Belorusz Atomerőmű üzembe helyezésének felfüggesztését követelő állásfoglalása. Az atomenergetikát ellenző európai politikai pártok képviselői a Belorusz Atomerőművet az építés kezdetétől masszívan támadó Litvánia retorikáját magukévá téve az Európai Nukleáris Biztonsági Hatóságok Csoportja (ENSREG) ellenőreinek látogatásához időzítették a határozatukat. Ezzel olyan látszatot próbáltak kelteni, mintha a Belorusz Atomerőmű nem felelne meg a nemzetközi előírásoknak, miközben a tények ennek éppen az ellenkezőjét bizonyítják! Az Európai Parlament állásfoglalása egyben az atomenergetikát hátrányosan megkülönböztető, elhibázott európai energiapolitika újabb sajnálatos bizonyítéka! Fehéroroszország számára Csernobil miatt az atomerőmű biztonsága és társadalmi elfogadottsága kulcsfontosságú, ezért a Belorusz Atomerőmű építésének kezdetétől Minszk szorosan együttműködött a nemzetközi szakmai szervezetekkel. Az Európai Parlament részéről megtévesztő valótlanság az az állítás, hogy a Belorusz Atomerőmű nem felel meg a Nemzetközi Atomenergia Ügynökség ajánlásainak. A Nemzetközi Atomenergia Ügynökség a belorusz kormányzat meghívására 2017-ben átfogó ellenőrzést végzett az új blokkoknál. Az úgynevezett SEED-vizsgálat keretében azt értékelték, hogy az új erőmű mennyire képes ellenállni a külső veszélyeknek, hatásoknak. A vizsgálat megállapította, hogy Fehéroroszország mindent megtesz annak érdekében, hogy a megépülő két új blokk képes legyen ellenállni a lehető legsúlyosabb külső behatásoknak is. A misszió szakértői külön kiemelték a külső veszélyeket elemző program magas színvonalát, valamint azt is, hogy a védelmi rendszerekbe a fukusimai atomerőmű-baleset tapasztalatai alapján meghatározott 17 megoldást is beépítették. A NAÜ ajánlásait Fehéroroszország minden részletre kiterjedően végrehajtotta. A fehérorosz atomerőműben VVER-1200 típusú atomerőművi blokkok találhatóak, amely típust a Nemzetközi Atomenergia Ügynökség a világ első olyan blokkjaként ismerte el, amely megfelel a 3+ generációs atomerőművekkel szemben támasztott követelményeknek. Figyelemre méltó, hogy az Európai Bizottság – a Paks II. projekt részletes vizsgálata során – szintén megállapította, hogy a VVER-1200 típusú blokkok teljesíteni tudják a legszigorúbb nukleáris biztonsági és sugárvédelmi előírásokat is. Ami pedig az Európai Nukleáris Biztonsági Hatóságok Csoportja (ENSREG) misszióját illeti, szó sincs arról, hogy a szakértők valaha is a blokk üzembe helyezésének felfüggesztését szorgalmazták volna, mint ahogy ezt az Európai Parlament sugallni próbálja az ENSREG-misszió látogatása kapcsán! Az európai atomerőművek stressztesztként is emlegetett ellenőrzését az ENSREG a 2011-es erős földrengés és az azt követő szökőár okozta súlyos fukusimai atomerőművi baleset után kezdeményezte. Hangsúlyozottan működő atomerőműveket vizsgáltak, köztük a paksit is, és fogalmaztak meg ezek nyomán ajánlásokat. Fehéroroszország számára nem lett volna kötelező a vizsgálat, lévén épülő atomerőműről volt szó, ám önként elvégezte a stressztesztet 2016 és 2018 között az épülő asztraveci atomerőműben. Maga a stresszteszt három szakaszból állt. Elsőként az épülő atomerőmű szakemberei értékelték a stressztesztben foglalt követelmények teljesülését, majd a belorusz kormány felkérésére a nemzeti nukleáris hatóság vizsgálta a biztonságot. Ezt követően értékelték ki az ENSREG szakértői az elvégzett stressztesztet, amelynek keretében megerősítették, hogy a nemzeti jelentést az európai uniós stressztesztkövetelményeknek megfelelően dolgozták ki. Az európai módszertan alapján azt vizsgálták, hogy mennyire képes az atomerőmű ellenállni a természeti katasztrófáknak – áradásoknak, földrengésnek, illetve a rendkívüli időjárási körülményeknek, – de azt is ellenőrizték, hogy mennyire képes az összeadódó kedvezőtlen természeti hatásoknak ellenállni az atomerőmű, ami Fukusima egyik legnagyobb tanulsága volt. A második körben azt nézték, hogy mennyire biztonságos az atomerőmű az elektromos betáplálás teljes kiesése, illetve – nyomottvizes blokktípusról lévén szó - a hűtőközegvesztés esetén. Harmadik körben pedig a hipotetikus, súlyos tervezési alapon túli balesetek kezelésére terjedt ki a vizsgálat. A felsorolt elemzések alapján a biztonsági tartalék, illetve a biztonság növelését célzó javaslatokat fogalmaztak meg. Az ENSREG-ellenőrzés nyomán tett ajánlások figyelembevételével 2019-ben ún. nemzeti tervbe foglalták a biztonságnövelést, amely 23 konkrét intézkedést tartalmaz. Az ENSREG szakértői a felülvizsgálat során kiemelték, hogy a fehérorosz fél minden felmerülő kérdésre részletes választ adott. Az új erőmű megfelel az Európai Unió és az ENSREG előírásainak, műszaki biztonsága magas szintű, és földrengésbiztonsága is kiemelkedő. A felülvizsgálati csoport pozitívumként említette - a Pakson megépülő blokktípus esetében is alkalmazandó - passzív biztonságvédelmi rendszereket, a zónaolvadék-csapdát, a kettős falú hermetikus védőépületet, valamint az oktatási központ teljes értékű szimulátorát, amely alkalmas a feltételezett súlyos balesetek szimulálására is. Különösen előremutatónak és követendő példának nevezték a fehérorosz fél hozzáállását, elismerve, hogy jelentős munkát végez annak érdekében, hogy a különféle nemzetközi szervezetekkel, hatóságokkal vagy éppen kutatóintézetekkel szoros kapcsolatot építsen ki az új blokkok biztonságos üzemeltetése érdekében. Az ENSREG ugyanakkor ajánlásokat is tett a biztonság további növelése érdekében. A stresszteszt ugyanis nem a biztonsági hiányosságok feltárását célozza, hiszen ezek nem fordulhatnak elő, hanem biztonságnövelő ajánlásokat fogalmaz meg, miután a technológia fejlődésével és a normatív előírások változása miatt folyamatos az atomenergetikában a biztonság növelése – a biztonságból soha nem lehet túl sok. A Belorusz Atomerőműben alkalmazott műszaki és mérnöki megoldások, illetve az alkalmazott biztonsági koncepció célja a balesetek kizárása. Egy súlyos baleset esélye rendkívül csekély, hipotetikus, ám ennek ellenére Fukusima után ezekre is felkészültek. A Belorusz Atomerőmű rendelkezik olyan utasításrendszerrel, amely megakadályozza, hogy egy baleseti helyzet kialakulhasson. Maradva a fukusimai analógiánál, minden helyzetben biztosított az atomerőmű energiaellátása, megoldott a passzív hőelvezetés, amennyiben hűtőközegvesztés lépne fel, illetve egy teljesen hipotetikus súlyos baleseti helyzetre a reaktor alatt található a zónaolvadék-csapda, amely megakadályozná a sugárzó anyag környezetbe kerülését. Az ENSREG szakértőinek látogatása után az előzetes értesülések szerint közzétételre tervezett állásfoglalás megállapítja, hogy a stresszteszt nyomán kiemelten kezelt 7 biztonsági ajánlásból 6 már megfelelően teljesült, egyebek közt az erőmű biztonsági rendszereire vonatkozóan, illetve a súlyos baleseti helyzetek kezelésére vonatkozó utasítási rendszer tekintetében. A 7. a földrengésállósággal kapcsolatos ajánlás. A földrengésállóság tekintetében használatos 0,12 g értékű maximális vízszintes gyorsulásnak (PGA) való ellenállás meghaladja a területre érvényes 0,1059 g értéket, tehát ez is megfelelő. Ezzel együtt, miután a biztonságból sohasem elég, a biztonságnövelő nemzeti terv előirányozza a szeizmikus aktivitást monitorozó rendszer fejlesztését és modernizálását. Mindazonáltal Fehéroroszország a szeizmikus aktivitást tekintve a kifejezetten nyugodt területek közé tartozik, ám a biztonságnövelés jegyében aktualizálják az atomerőmű 300 kilométeres körzetében észlelt szeizmikus jelenségekről vezetett nyilvántartást. Mindezek alapján nyilvánvaló, hogy az Európai Parlament állásfoglalása, amely kétségbe vonja, hogy a Belorusz Atomerőmű megfelel a nemzetközi előírásoknak, teljességgel alaptalan, politikai célt követő lépés. Fehéroroszországban a villamosenergia-termelés jelenleg szinte 100 százalékban fosszilis forrásból, gázerőművekből származik. A Belorusz Atomerőmű villamosenergia-termelése évente mintegy 18 milliárd kWh lesz a két blokk üzembe helyezését követően. Az atomerőmű ekkor az ország áramszükségletének mintegy 40 százalékát fogja biztosítani, és évi 4,5 milliárd köbméter földgázt vált ki. Emellett jelentősen hozzájárul a klímavédelemhez, a párizsi klímaegyezményben foglalt célok teljesüléséhez, ugyanis éves szinten mintegy 7 millió tonna szén-dioxid-kibocsátást segít elkerülni. A klímacélok elérésének érdekében az atomenergia ellenében a megújuló energiaforrásokat preferáló Európai Parlamentnek a Belorusz Atomerőműre vonatkozó állásfoglalása a kettős mérce alkalmazásának újabb bizonyítéka, miközben az európai villamosenergia-rendszer tömeges áramkimaradásokkal fenyegető 2021. január 8-i zavara (errőlittésittlehet részletesen olvasni) rávilágított: elhibázott a megújuló energiaforrások erőltetett ütemű rendszerbe állítására és az atomerőművek leállítására irányuló európai politika, ami az ellátásbiztonságot és a klímacélok teljesülését egyaránt veszélyezteti. Szerző: Hárfás Zsolt atomenergetikai szakértő, azatombiztos.blogstar.huoldal szerzője.


Tusk: Orban wspiera polską koncepcję unii energetycznej

Szef węgierskiego rządu Viktor Orban zadeklarował po spotkaniu z premierem Donaldem Tuskiem w Warszawie poparcie dla polskiego projektu unii energetycznej. Tusk przekonywał, że współpraca polsko-węgierska może przyczynić się do rozładowania kryzysu ukraińskiego. Tusk powiedział na wspólnej konferencji prasowej, że tematem jego rozmowy z Orbanem były: bezpieczeństwo energetyczne, w tym forsowane przez Polskę powołanie unii energetycznej, sytuacja na Ukrainie, przyszłość stosunków bilateralnych i współpraca w ramach Grupy Wyszehradzkiej. Orban ocenił, że polski projekt unii energetycznej to "wielka inicjatywa". "Popieramy tę inicjatywę; myślę, że będzie to istotny temat następnego spotkania w ramach Grupy Wyszehradzkiej" - powiedział. Jak podkreślił, Węgry popierają "strategię energetyczną premiera Tuska". "Każda propozycja, która ma na celu przełamanie monopolu energetycznego, może liczyć na nasze wsparcie" - zapewnił węgierski premier. Tusk z satysfakcją przyjął stanowisko premiera Węgier, wspierające polską koncepcję unii energetycznej. "Te dwa cele, jakie nam przyświecają, a więc dywersyfikacji i niezależności energetycznej dla naszych państw i dla całej Unii, są celami wspólnymi" - podkreślił polski premier. Ocenił, że "każdy monopol, szczególnie w energetyce, jest niekorzystny". "Dlatego warto przełamywać monopole, w tym także jeśli chodzi o źródła energii" - przekonywał Tusk. Podkreślił, że razem z Orbanem mają identyczny pogląd na sens działań, zmierzających do zwiększenia niezależności energetycznej UE. "Po konsultacjach z przywódcami europejskimi (w sprawie unii energetycznej) okazało się, że to, co na początku wydawało się szczególnie tu w Polsce zbyt ambitnym projektem, szczególnie wtedy, kiedy mówiliśmy o potrzebie wspólnotowej strategii negocjacyjnej, czyli wspólnych zakupach w celu obniżenia cen przede wszystkim gazu, wcale nie okazało się aż takie trudne" - zaznaczył polski premier. Jak dodał, dla takich państw jak Węgry i Polska ważne jest, aby Komisja Europejska już w czerwcu przygotowała realne projekty, które zwiększą niezależność energetyczną Europy. "Kiedy mówimy o potrzebie niezależności energetycznej Europy, to mówimy o dywersyfikacji źródeł, dywersyfikacji kierunków dostaw, dywersyfikacji nośników energii, po to, żeby żaden monopolista, czy to rosyjski, czy jakikolwiek inny, nie mógł narzucać nam niekorzystnych cen, bo chodzi o konkurencyjną gospodarkę europejską" - podkreślił Tusk. Wyraził przekonanie, że "nasza współpraca gazowa, także z Rosją, będzie jeszcze przez wiele lat kwitła". "Chodzi o to, żeby Rosja wiedziała, że nie jest jedynym dostawcą gazu" - mówił szef polskiego rządu. Ocenił, że kryzys ukraiński pokazał, jak ważna dla Unii jest niezależność energetyczna oraz możliwość prowadzenia niezależnej polityki wobec mocarstw, także takich jak Rosja. Tusk powiedział też, że Polska nie widzi żadnego problemu we współpracy energetycznej Węgier z Rosją, dotyczącej rozbudowy elektrowni jądrowej na Węgrzech. "Mamy do tego neutralny stosunek, rozumiem, że każde z państw ma pewne potrzeby. To nie jest komfortowa sytuacja w dzisiejszym kontekście, ale przecież my też jesteśmy importerem na dużą skalę gazu rosyjskiego, my też współpracujemy energetycznie z Rosją" - zaznaczył. Jak ocenił, współpraca energetyczna z Rosją "sama w sobie nie jest grzechem". Grzechem byłoby zaniechanie pracy na rzecz niezależności energetycznej, a tutaj mamy pogląd w stu procentach zbieżny" - powiedział Tusk. Orban zgodził się z szefem polskiego rządu, zaznaczając, że polityka energetyczna na Węgrzech to nie kwestia emocji czy kwestia polityczna, ale "po prostu twarda rzeczywistość". "Sytuacja na Węgrzech wygląda tak, że albo utrzymujemy stosunek energii elektrycznej wytwarzanej w elektrowni jądrowej, to jest 40 proc. całości, albo jeśli tego nie zrobimy, to musimy zwiększyć import gazu z Rosji, więc jeśli ktoś na Węgrzech chce zmniejszyć uzależnienie od gazu, to musi być zwolennikiem elektrowni jądrowej" - powiedział premier Węgier. Podkreślił, że jego rząd prowadzi politykę na rzecz "zmniejszenia znaczenia rosyjskiego gazu w gospodarce energetycznej Węgier". Na początku kwietnia Donald Tusk zaproponował sześć filarów europejskiej unii energetycznej i zapowiedział ofensywę dyplomatyczną w tej sprawie. Wśród elementów projektu unii energetycznej premier wymieniał: wspólne negocjacje gazowe całej UE, inwestycje w infrastrukturę energetyczną, szczególnie gazową, lepsze wykorzystywanie własnych, europejskich źródeł energii (jak węgiel czy gaz łupkowy), wyraźne wzmocnienie mechanizmu solidarności na wypadek embarga na dostawy energii oraz "intensywne otwarcie na innych dostawców energii" niż Rosja i Gazprom. Zdaniem szefa polskiego rządu, współpraca polsko-węgierska powinna przyczynić się do rozładowania kryzysu ukraińskiego. "Mamy bardzo podobne poglądy na temat scenariusza, który dzieje się za naszymi wschodnimi granicami" - powiedział Tusk. Jak dodał, "oba państwa są zainteresowane pokojowym rozwiązaniem ukraińskiego dramatu". Podkreślił, że zarówno Polska, jak i Węgry graniczą z Ukrainą, poza tym w kraju tym mieszkają mniejszości narodowe zarówno polska, jak i węgierska, więc "mamy identyczne powody, aby być zaniepokojonymi tym, co się dzieje na Ukrainie". Tusk przekonywał, że według Polski i Węgier "pokojowy scenariusz jest bezalternatywny", a aby do niego doprowadzić, Polska i Węgry będą współpracować w ramach struktur europejskich. Polski premier powiedział też, że "niezwykle wysoko" ocenia roczne przewodnictwo Węgier w Grupie Wyszehradzkiej. "Grupa utrzymała swój pozytywny, dość wyjątkowy status w Europy, dzięki temu, że prezydencja węgierska stanęła bezdyskusyjnie na wysokości zadania" - zaznaczył. Tusk podkreślał, że Polska i Węgry mają "tradycyjnie świetne relacje". Nazwał też Orbana przyjacielem Polski. Zauważył, że wizyta Orbana w Polsce to jego pierwsza wizyta zagraniczna po zwycięstwie w wyborach parlamentarnych na Węgrzech, które odbyły się 6 kwietnia. Orban powiedział, że przyjechał do Warszawy, aby pokazać, że rząd węgierski jest głęboko przywiązany do historycznej przyjaźni polsko-węgierskiej. "Węgry w kolejnych latach, również we współpracy z Polską, chciałyby kształtować przyszłość Europy Środkowej i Unii Europejskiej" - zadeklarował węgierski premier. Dziękował także za poparcie i szacunek, jakiego Węgry doświadczyły ze strony Polski. "I to poparcie, które osobiście ja otrzymałem" - dodał. Orban ocenił też, że polsko-węgierska przyjaźń nawet w najtrudniejszych chwilach wytrzymała próbę czasu. Jak mówił, jest to przyjaźń "dwóch kochających wolność chrześcijańskich narodów, które łączy nie tylko przeszłość, ale i przyszłość".


Vo Fukuime namerali zvýenú radiáciu

Japonská spolonos Tokyo Electric Power (Tepco), ktorá prevádzkuje jadrovú elektráre Fukuima, vo tvrtok oznámila, e v blízkosti skladovacích nádrí, ktoré obsahujú vysoko rádioaktívnu vodu, objavila nové miesta s vysokou radiáciou. Poda agentúry Reuters by to mohlo znamena, e vareáli dolo kaliemu úniku kontaminovanej vody. Tepco to ale priamo nepotvrdilo. Únik 300ton rádioaktívnej vody oznámila japonská spolonos vutorok a zárove informovala, e ide ozatia najväí únik zniektorej zo stoviek skladovacích nádrí elektrárne. Zatia vraj nevie, ako a kadia voda vytiekla, má ale podozrenie, e sa tak stalo cez ventil vedúci do odtokového koryta okolo nádre. Uniknutá voda sa vsiakla dopôdy. Ke pracovníci firmy únik preverovali, zistili, e aj pri dne dvoch alích nádrí vinej asti elektrárne je radiácia vemi vysoká. Namerali rádioaktivitu 100, respektíve 70millisievertov za hodinu. Vprírode sa pritom hodnota prirodzenej radiácie pohybuje okolo dvoch millisievertov za rok. Aj ke vblízkosti neboli objavené iadne kalue a hladina vnádriach sa údajne tie nezmenila, monos, e voda odtiato unikla, sa nedá vylúi, povedal knovým zisteniam hovorca spolonostiTepco. Poda experta na jadrovú energetiku Mycleho Schneidera uniká zFukuimy ovea viac vody, ako sa tvrdí. Pre uskladnenie vody bolo poda neho vybudovaných pribline 1000nádrí, tie sú ale u z85percent plné a kadý de do nich pribúda alích 400ton vody. To mnostvo vody je absolútne gigantické, uviedol pre BBC Schneider, ktorý vminulosti radil aj francúzskej a nemeckejvláde. Ete horie vak je, e kúnikom nedochádza len znádrí, ale aj zpivniných priestorov, zrôznych prasklín. To sa ani nedá zmera, dodal Schneider. Fukuimská elektráre po mohutnom zemetrasení a následnom cunami zroku 2011utrpela niekoko meních únikov zo tyroch nádrí. Provizórne nádre, zktorých voda unikala, majú gumové vy a ich ivotnos odhadujú na pä rokov. Tepco vutorok uviedla, e teraz pripravuje intaláciu zváraných nádrí, ktoré by mali by voi vode odolnejie. Obrovské mnostvo rádioaktívnej vody patrí medzi najpálivejie problémy, sktorými sa experti pri likvidácii následkov katastrofy velektrárni stretávajú. Proces sanácie by mal trva desaroia.


Rusko je pripravené dokoni iránsku jadrovú elektráre

Rusko je pripravené dokoni výstavbu prvej iránskej jadrovej elektrárne Buéhr napriek sporom okolo oneskorených platieb z Teheránu. Moskva 16. mája (TASR) - Vyhlásil to dnes námestník ruského ministra zahraniných vecí Andrej Losjukov. "Moskva má politickú vôu a ochotu zrealizova projekt výstavby iránskej atómovej elektrárne v Buéhri," povedal Losjukov novinárom poas návtevy Iránu. "Uistili sme iránskych kolegov, e neporuujeme svoje suby."SkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamouSkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamou Poda jeho slov je vak úspené zavenie projektu elektrárne na pobreí Perzského zálivu moné, iba ak bude Irán repektova ustanovenia Dohody o neírení jadrových zbraní (NPT), spolupracova s Medzinárodnou agentúrou pre atómovú energiu (MAAE) a vraca pouité jadrové palivo do zahraniia. Rusko pred asom obvinilo Irán, e mu dlhuje zmekané platby za výstavbu v Buéhri v hodnote niekokých miliónov dolárov. Pozastavilo tie dodávky jadrového paliva, o by malo oddiali termín uvedenia elektrárne do prevádzky. Irán ruské tvrdenia poprel a obvinil Moskvu z podvoovania sa západnému tlaku. Západ obviuje Irán zo snahy o vyrobenie jadrovej bomby, Teherán vak tvrdí, e cieom jeho kontroverzného jadrového programu je iba výroba elektrickej energie na mierové úely.


Rosyjskie bombowce przy granicy z USA. Gen. McInerney: Putin pokazuje pogardę dla Obamy

Amerykańskie myśliwce przechwyciły rosyjskie samoloty mogące przenosić ładunki nuklearne. Do wydarzenia doszło na początku czerwca niedaleko wybrzeży Alaski i Kalifornii - czytamy na stronach CNN. Informację potwierdziło wojsko. Politycy i wojskowi z USA nazywają incydent "prowokacją" i łączą go z agresywną polityką Rosji na Ukrainie. - Putin pokazuje pogardę dla Baracka Obamy - uważa amerykański gen. Thomas McInerney. Cztery bombowce Tu-95 w towarzystwie dwóch powietrznych tankowców Ił-78 spostrzeżone zostały 200 mil (ok. 320 km) od wybrzeży Alaski. Amerykańskie myśliwce F-22 przechwyciły samoloty. Dwa z nich zawróciły do Rosji, dwa kolejne poleciały dalej, aż do Kalifornii. Gdy znajdowały się w odległości ok. 70 km od wybrzeża, do akcji znów wkroczyły amerykańskie myśliwce. Jeff Davis, rzecznik Dowództwa Obrony Powietrznej USA potwierdził, że to pierwsze takie wydarzenie od 4 lipca 2012 roku. Rosjanie prawdopodobnie odbywali ćwiczenia i nie złamali żadnych przepisów prawa międzynarodowego - podkreśla armia USA. - Rosjanie przestrzegali wszystkich protokołów, nie robili nic, co byłoby sprzeczne z prawem międzynarodowym - mówił Davies. Rosyjskie samoloty nigdy nie przekroczyły granicy USA, która znajduje się 22 kilometry od linii brzegowej. Zgodnie z prawem USA wszystkie samoloty, które zbliżają się do wybrzeża na odległość 200 mil morskich muszą się zidentyfikować. Davies przyznał, że rosyjskie samoloty wlatują w tę przestrzeń nawet dziesięć razy w roku. Gen. Herbert Carlisle mówił niedawno w Waszyngtonie, że aktywność rosyjskich wojsk wzrasta. Cała sprawa zainteresowała amerykańskich polityków. Członek komisji obrony w Izbie Reprezentantów Mike Conaway stwierdził, że rosyjskie loty są "międzynarodową prowokacją". Sprawę dla portalu "The Washington Free Beacon" skomentował gen. Thomas McInerney, który przez lata dowodził obroną powietrzną Alaski. - Nawet podczas zimnej wojny rosyjskie samoloty nie podlatywały tak blisko. Putin musiał wydać zgodę na taką misję, co pokazuje jego osobistą pogardę dla Baracka Obamy - stwierdził McInerney. Władimir Putin wznowił loty wojskowe nad Pacyfikiem w 2007 roku. Tu-95 to strategiczne bombowce przystosowane do przenoszenia głowic nuklearnych o zasięgu ponad 10 tys. kilometrów. (RC;JS)


Ceny uranu jsou nejvyšší od havárie ve Fukušimě. Růstu napomáhá hlavně návrat k jaderné energetice

Ceny uranu se dostaly na dvanáctileté maximum. Podle poskytovatele údajů o cenách UxC stouply za poslední měsíc zhruba o dvanáct procent na 65,50 dolarů (1500 korun) za libru (454 gramů). Jsou nejvýše od havárie v japonské elektrárně Fukušima v roce 2011. Vlády po celém světě se totiž začínají znovu přiklánět k jaderné energetice a příslušné energetické podniky se přetahují o dodávky paliva, píše ekonomický list Financial Times (FT).Poptávku po uranu ve světě zvyšují státy, které usilují o energetickou nezávislost prodloužením životnosti současných jaderných elektráren, nebo které uvažují o výstavbě nových elektráren vzhledem kvůli tomu, že ceny plynu po zahájení ruské invaze na Ukrajinu prudce vzrostly.Jaderná energie má nyní nakročeno k tomu, aby se znovu stala důležitým zdrojem, protože vlády v rámci boje proti změnám klimatu hledají zdroje bezuhlíkaté energie.Zájem o jadernou energii prudce snížila jaderná katastrofa ve Fukušimě, po havárii klesla poptávka po uranu i jeho ceny.To způsobilo, že se nerealizovaly nové těžební projekty, což vytvořilo základ pro současné vyšší ceny uranu. Tlak na ceny pak zvýšil politický převrat v Nigeru, který má na globální produkci uranu zhruba čtyřprocentní podíl.Navíc kanadská firma Cameco, která je druhým největším producentem uranu na světě, tento měsíc snížila celoroční výhled produkce kvůli problémům v dole a zpracovatelském závodě v Kanadě.Ceny jsou však stále ještě daleko od úrovně 73 dolarů za libru, kde byly před havárií ve Fukušimě. Po havárii byl trh s uranem více než deset let přezásoben, protože Japonsko a Německo začaly své jaderné elektrárny vyřazovat z provozu.Obchodník společnosti WMC Energy Per Jander uvedl, že růst ceny způsobují především energetické společnosti, nikoliv investoři.V příštích letech podle něj nastane krize, protože odvětví se vrací na úroveň před Fukušimou a vzhledem k tempu rozvoje jaderné energetiky ve světě v čele s Čínou tuto úroveň překročí.Minulý týden Světová jaderná asociace (WNA) výrazně zvýšila odhad podílu jaderné energie na celosvětové produkci elektřiny a poptávky po uranu.Odhaduje, že do roku 2040 by mohlo být více než 140 reaktorů v provozu déle, než se dříve čekalo, v provozu přitom budou třeba také i malé modulární reaktory o výkonu 35 gigawattů.To bude vyžadovat otevření nových dolů, aby se uspokojila poptávka po uranu, která se zdvojnásobí na 130 000 tun ročně.Dodávky jaderného paliva také negativně ovlivnila válka na Ukrajině. Rusko totiž hraje zásadní úlohu při přeměně a obohacování uranu.„Už nějakou dobu existuje nerovnováha mezi nabídkou a poptávkou, kterou nyní ještě prohloubila geopolitika,“ uvedl ředitel makléřské společnosti Ocean Wall Nick Lawson. Předpovídá, že cena uranu by do roku 2025 mohla vzrůst na 200 dolarů za libru.


Pripravovaný zjazd vládnucej strany KDR by mohol naznai smer jej politiky

Prvý zjazd po 36 rokoch by sa mal kona v máji. SOUL. Výberom kandidátov na delegátov sa v Severnej Kórei zaali prípravy na ojedinelý zjazd vládnucej Strany práce, ktorý by sa mal uskutoni v máji. Informovala o tom v utorok juhokórejská agentúra Jonhap s odvolaním sa na zdroj oboznámený s dianím v tomto izolovanom táte.SkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamouSkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamou "Vzhadom na skúsenosti z minulosti zoznam delegátov straníckeho zjazdu môe by zverejnený do polovice apríla," uviedol zdroj. Zjazd by bol prvým po 36 rokoch. Juhokórejská tajná sluba predpokladá, e sa bude kona 7. mája v Pchjongjangu. Zúastni ho by sa malo pribline 3000 delegátov. Predpokladá sa, e zjazd naznaí smerovanie politiky severokórejského vodcu Kim ong-una poas jeho piateho roku pri moci. Kim sa postavil do ela tátu koncom roka 2011 po náhlej smrti svojho otca Kim ong-ila. Veobecne sa oakáva, e delegáti potvrdia politiku súasného rozvoja jadrového programu a hospodárstva, ktorú vak Soul a Washington oznaili za slepú uliku. KDR elí od zaiatku marca sprísneným medzinárodným sankciám za januárovú jadrovú skúku a vypustenie rakety dlhého doletu vo februári.


Największy okręt podwodny świata idzie na złom. Jakie są plany Rosji?

Rosyjska Marynarka Wojenna się zbroi. Niebawem zezłomowany zostanie największy okręt atomowy świata – "Dymitr Doński". W ciągu kilku lat jego miejsce zajmie aż 16 nowoczesnych okrętów. Dymitr Doński został zwodowany w 1981 r., jako jeden z sześciu największych na świecie okrętów o napędzie atomowym. Jego długość to 170 m, a szerokość 23. Na pokład zabiera 24 tys. ton ładunku i ponad 150 osób załogi. Jednostka uzbrojona jest w 20 wyrzutni pocisków międzykontynentalnych. Całość napędzana jest dwoma reaktorami atomowymi o mocy 190 MW każdy. Okręt ten był największym osiągnięciem Zimnej Wojny, ale też najdroższym. W 2002 r. okręt przeszedł głęboką modernizację. Obecnie jest to tzw. jednostka testowa. Jej załoga przeprowadza ćwiczenia ogniowe z użyciem eksperymentalnych pocisków i rakiet, m.in. typu Buława. O jednostce było ostatnio głośno w 2017 r., gdy przepłynęła z macierzystego portu w Archangielsku do Petersburga. Tam uświetniła święto Rosyjskiej Marynarki Wojennej. Przy okazji jednostka przecięła Morze Północne, gdzie odbywały się w tym czasie ćwiczenia wojsk NATO. Decyzja o zezłomowaniu jednostki podyktowana jest kosztami. Dalsze utrzymywanie jednostki jest jednak nieopłacalne. Po 40 latach służby nie można dostać już części zamiennych. Jednak najpoważniejszym wyzwaniem dla inżynierów i mechaników jest stan techniczny reaktorów i infrastruktury towarzyszącej. Jego awaria może miećdramatyczne konsekwencje. Dlatego kierownictwo rosyjskiego resortu obrony podjęło decyzję o wycofaniu "Dymitra Dońskiego" ze służby, gdy tylko wyczerpie się paliwo w reaktorach. Naukowcy szacują, że nastąpi to w ciągu trzech lub czterech lat. Okręt odegrał też pewną rolę w kulturze. Stał się on inspiracją do napisania książki oraz filmu pod tytułem "Polowanie na Czerwony Październik". Dwa miesiące temu Rosjanie ogłosili decyzję o złomowaniu kolejnych jednostek. Od sierpnia 2021 r. rozpocznie się utylizacja krążownika z napędem atomowym - "Admirała Łazierowa". Warta 5 mld rubli operacja potrwa do listopada 2025 r. Jak podaje Federalna Agencja Energii Atomowej Rosatom od końca lat 80. z radzieckiej i rosyjskiej marynarki wojennej wycofano 199 atomowych okrętów podwodnych. Złomowanie "Dymitra Dońskiego" i innych podobnych jednostek nie oznacza jednak rozbrojenia rosyjskiej marynarki wojennej, a wręcz przeciwnie. Obecnie na różnych etapach budowy i planowania jest aż 16 rosyjskich podwodnych okrętów atomowych. To najwięcej od upadku Związku Radzieckiego. Jednostki mają być wyposażone, m.in. w pociski międzykontynentalne. Źródło: konflikty.pl,rp.pl Cieszymy się, że jesteś z nami. Zapisz się na newsletter Onetu, aby otrzymywać od nas najbardziej wartościowe treści.


Slovenské elektrárne podpísali zmluvy o dostavbe Mochoviec

Dnes bolo slávnostne podpísané prehlásenie o podpísaní zmluvy o dostavbe jadrovej asti 3. a 4. bloku Elektrárne Mochovce. Celkovo tak majú SE podpísané zmluvy vo výke 1,3 miliardy eur (39,2 miliardy korún), o je necelá polovica z investície 2,7 miliardy eur (81,3 miliardy korún) do dokonenia dvoch blokov jadrovej elektrárne. Dohody s generálnym riaditeom SE Paolom Ruzzinim podpísali zástupcovia eskej spolonosti koda JS, ruského Atomstrojexportu, Výskumného ústavu jadrovej energetiky, Enseco a Ininierskych stavieb Koice. Zmluvu zaoberajúcu sa ininierskymi innosami, výstavbou a riadením projektu konvennej asti elektrárne podpísala spolonos s talianskou firmou Enel Ingeneria e Innovazione. Jednotlivé hodnoty zmlúv nie sú známe. "Dnes týmto potvrdzujeme, e bloky budú v prevádzke v roku 2012 a 2013," uviedol Ruzzini. Elektrárne majú uzatvorenú u väinu zmlúv na dostavbu jadrovej asti, avak len as dohôd na dokonenie zvyku projektu. "Predpokladáme, e do konca septembra budú uzavreté tie najväie asti tejto oblasti," dodal éf spolonosti. Slovensko je poda Ruzziniho v súasnosti jedným z troch tátov Európy, ktoré budujú nové jadrové elektrárne. alími krajinami sú Francúzsko a Fínsko. SE oficiálne zaali práce na dostavbe tretieho a tvrtého bloku elektrárne v Mochovciach vlani v novembri. Poet udí pracujúcich na stavenisku by sa mal postupne zvýi zo súasných 300 a na 3500 v ase piky okolo roku 2011. Nové bloky ruského typu s výkonom 880 megawattov majú predovetkým nahradi výpadok elektrickej energie po nútenom odstavení dvoch blokov jadrovej elektrárne V-1 v Jaslovských Bohuniciach, ku ktorému sa Slovensko zaviazalo pred vstupom do EÚ. "Po dokonení tretieho a tvrtého bloku atómovej elektrárne Mochovce, spolu s existujúcim prvým a druhým blokom, sa prinavráti energetická nezávislos krajiny a uspokojí sa pribline 45 percent domácej spotreby elektrickej energie," poznamenal premiér Robert Fico, ktorý sa na podpise zmlúv tie zúastnil. Kritikom dostavby jadrovej elektrárne v Mochovciach sú ekologickí aktivisti, ktorým sa nepái napríklad nedostatoné spracovanie moných havarijných situácií i ochrana pred teroristickým útokom. Dorieené vraj nie je ani nakladanie s odpadom. Väinovým vlastníkom najväieho slovenského výrobcu elektrickej energie je taliansky Enel, 34-percentný podiel v podniku kontroluje tát. SE prevádzkujú ete jadrovú elektráre v Jaslovských Bohuniciach, ako aj dve tepelné a mnostvo vodných elektrární. Slovenská vláda plánuje výstavbu alej atómovej elektrárne v Jaslovských Bohuniciach, jej partnerom je eský EZ. Výkon plánovaného zariadenia ani predpokladaná výka investície zatia nie sú známe. Nové bloky Atómovej elektrárne Mochovce (EMO), ktoré v súasnosti dostavujú Slovenské elektrárne, a.s. (SE), budú na vyej úrovni ako 1. a 2. blok EMO. Uviedla to na tvrtkovej tlaovej besede predsedníka Úradu pre jadrový dozor SR (ÚJD) Marta iaková. "Nové elektrárne musia splni vetky poiadavky súasnej legislatívy a aj tie, ktoré pribudnú v budúcnosti. Mochovce 3 a 4 budú musie spa aj dodatoné poiadavky. Realizátori výstavby budú implementova to najlepie z praxe, o sa v súasnosti dá vyui," povedala iaková. Poda nej nové bloky v Mochovciach budú svojou bezpenosou a spoahlivosou porovnatené s jadrovými blokmi v Európskej únii a na vysokej úrovni.Práce na dostavbe 3. a 4. bloku EMO zaali SE oficiálnym otvorením 3. novembra minulého roka. Dostavbu Mochoviec by malo zabezpei konzorcium, zloené z ruskej spolonosti Atomstrojexport, eskej firmy koda JS, a.s. a slovenských firiem Enseco, a.s., VÚJE, a.s. a Ininierske stavby Koice, a.s. Dostavba Mochoviec by si mala poda údajov z jesene minulého roka vyiada investície vo výke 2,775 mld. eur. Dostavba EMO by mala by poda plánu ukonená v roku 2012, resp. 2013. Tretí blok chcú SE prifázova do elektrickej siete v jeseni 2012 a tvrtý blok o pol roka neskôr, v roku 2013. Dostavané bloky budú ma výkon 880 megawattov.Poas dostavby EMO bude v Mochovciach pracova pribline 3 500 udí, priom 200 a 300 stálych pracovných miest by malo vzniknú po sprevádzkovaní blokov. Na výstavbu tretieho a tvrtého bloku EMO sa do konca augusta 2004 vynaloilo 19,9 mld. Sk (660,6 mil. eur) vrátane úrokov z úverov a bankových poplatkov. Rozostavanos stavebnej asti tretieho a tvrtého bloku je na úrovni pribline 70 % a technologickej asti na 30 %. Vlastníkom akcií Slovenských elektrární sú Fond národného majetku SR, ktorý kontroluje 34-percentný podiel a spolonos Enel SpA, ktorá drí 66 % akcií. Taliansky investor vstúpil do SE v apríli 2006.


Japonia odzyskuje kontrolę nad reaktorami?

Premier Rosji Władimir Putin oświadczył, że japońscy specjaliści odzyskują kontrolę nad sytuacją w uszkodzonej przez trzęsienie ziemi i tsunami elektrowni atomowej Fukushima I, na północy Japonii. Szef rządu Rosji oznajmił również, że nie ma nawet jednego scenariusza, który zakładałby pogorszenie sytuacji radiacyjnej na terytorium Federacji Rosyjskiej w następstwie katastrofy w Fukushimie. Putin mówił o tym podczas specjalnej narady poświęconej sytuacji na rosyjskim Dalekim Wschodzie po wydarzeniach w Japonii, którą zwołał w Jużnosachalińsku, ośrodku administracyjnym wyspy Sachalin. Uczestniczyli w niej liderzy wszystkich rejonów Dalekiego Wschodu. Kraj Nadmorski, Kraj Chabarowski, Sachalin i Wyspy Kurylskie oddalone są o od 900 do 1100 km od siłowni Fukushima I, położonej 260 km na północ od Tokio. - Z trudem, z błędami japońskim kolegom stopniowo udaje się przejmować kontrolę. Może nie wszystko im się udaje, ale generalnie stabilnie odzyskują oni kontrolę nad sytuacją - powiedział rosyjski premier. Putin ocenił, że sytuacja radiacyjna na Sachalinie i w innych rejonach Dalekiego Wschodu jest monitorowana właściwie. - W większości dalekowschodnich rejonów tło radiacyjne jest w normie, a w niektórych nawet poniżej - poinformował. Szef rosyjskiego rządu polecił kontynuowanie monitoringu, a także dokładne kontrolowanie ładunków i ludzi przybywających z Japonii. Głównym celem wizyty Putina na Sachalinie było rozładowanie napięcia, które ogarnęło Daleki Wschód po katastrofie w Fukushimie. Choć w żadnym z rejonów od początku kryzysu nie odnotowano przekroczenia dopuszczalnego poziomu promieniowania radioaktywnego, miejscowa ludność wpadła w panikę i masowo wykupywała sprzęt do pomiaru radioaktywności, jodynę, preparaty jodowe i wino. Mieszkańcy kupowali też kostiumy ochronne i maski przeciwgazowe. Wielu wyjeżdża z regionu.


Magyarország energiaellátása biztosított, a megújuló források a tervezettnél jelentősebb ütemben bővülhetnek, de az orosz gáz továbbra sem nélkülözhető - nyilatkozta a Mandiner hetilapnak az energiaügyi miniszter. A csütörtökön megjelentetett interjú szerint Lantos Csaba úgy véli, hogy Európának nehéz lesz áthidalnia a keleti gázimport kiesését, hiszen az évi 400 milliárd köbméteres fogyasztásból korábban 160 milliárd köbmétert az orosz behozatal fedezett. A fogyasztás ugyan valamelyest mérséklődik, de a miniszter így is jelentősnek véli az ellátást veszélyeztető kockázatokat. Magyarország helyzetét kedvezőbbnek látja, köszönhetően a szankciók alóli részleges felmentéseknek, de hálózati kapcsolatok fejlesztése is hozzájárult az energiabiztonsághoz. Nagy kapacitású gázvezeték-összeköttetés például 2010 előtt mindössze két szomszédos állammal volt, ma pedig Szlovéniát kivéve mindegyikkel van, az áramhálózat pedig az összessel kapcsolódik - tette hozzá. Lantos Csaba szerint a cseppfolyósított földgáz (lng) elsősorban a tengeri kikötővel rendelkező államoknak jelenthet megoldást, de az infrastruktúrája ma még Európa-szerte hiányos. Magyarország számára a Moszkvával kötött hosszú távú gázvásárlási szerződés az "energiaellátás biztonságának záloga", az orosz fél a vállalásait mindig betartotta - fogalmazott. A tárcavezető úgy látja, hogy a gáz ára talán nem fog olyan mértékben kilengeni, mint tavaly, de nyárra a jelenleginél magasabb lehet. Belföldön továbbra is marad az eddigi kedvezmény, a fogyasztóknak csökkentett árat kell fizetniük az átlagfogyasztásig - közölte. Az áramtermelésben a miniszter szerint különösen nagy jövője lehet a napelemes kapacitásoknak, 2030-ra a tervezett 6 gigawatt helyett a 10-12 gigawatt beépített kapacitást is elérhetik. Hálózati csatlakoztatásukra hamarosan újra lesz lehetőség, akár még idén. Az elektromos hálózat korszerűsítését úgy oldják meg, hogy minél több megújuló energiát fogadhasson majd be, de Lantos Csaba kiemelte, hogy az áramot minél inkább a termelés helyéhez közel kell felhasználni. A települési, vagy akár lakóházszintű energiaközösségekben rejlő lehetőségek ma még kihasználatlanok, pedig hozzájárulhatnának a szállítási veszteség és a hálózati terhelés csökkentéséhez - hangsúlyozta. A kiegyenlítő kapacitások fejlesztését szintén nélkülözhetetlennek látja, mert ha ezt is behozatallal kéne megoldani, az megint csak az energetikai kiszolgáltatottságot növelné. Magyarország nem fogja elkövetni azt a hibát, hogy leállítja az atomerőmű-projekjét, mint Finnország - mondta a tárcavezető. A megújuló termelők terjedése miatt akkumulátorüzemek építésével is egyetért, mivel az időjárásfüggő forrásból származó áram tartalékolását ugyancsak meg kell oldani. Lantos Csaba szerint az akkumulátorgyárak elleni tiltakozás "nem igazán érthető", hiszen nyilvánvaló, hogy az ipari létesítményeknek van áram- és vízigényük, ám ezek kielégítése nem jelenthet gondot. Az akkumulátorgyártás egyébként is nagy lehetőség, hiszen a világ egyik legnagyobb iparága, a járműgyártás számára termel, amelyben Magyarországnak meg kell erősítenie a pozícióit. Az autóipar "óriási fordulat előtt áll", 2035-től az EU-ban már nem is állhat forgalomba új autó belső égésű motorral, az akkumulátorgyártó kapacitásokért az egész világon versenyeznek - emelte ki a tárcavezető.


V Bruseli sa dohodli ohadom spotreby plynu, Sulík: o sme vyrokovali pre Slovensko

Energetickí ministri krajín EÚ sa dohodli na mechanizme pre zniovanie spotreby plynu a dosiahnutie úspory 15 %. Slovenskej delegácii na ele s ministrom hospodárstva Richardom Sulíkom sa v Bruseli podarilo v spolupráci s eským predsedníctvom vyjedna niekoko výnimiek prospených pre Slovensko, informuje rezort hospodárstva.Úspory sa nedotknú priemyslu, rovnako sa pre Slovensko pouije výhodnejie referenné obdobie, kedy namiesto priemeru z posledných 5 rokov bude referenným obdobím len posledný rok a zohadní sa najmä naplnenos zásobníkov. Rezort hospodárstvazdôrazuje, e práve v súvislosti so zásobami je Slovensko v znane výhodnom postavení, kedy tátny SPP v spolupráci s ministerstvom hospodárstva u od februára vtláa maximálne mnostvá plynu do zásobníkov. Výsledkom je, e zatia o priemerná spotreba plynu v ôsmich mesiacoch od augusta do marca za posledných 5 rokov predstavovala 3,674 miliardy metrov kubických, tento rok od 1. augusta do 31. marca budúceho roka je spotreba stanovená v zmysle aktuálne dosiahnutej dohody a po zohadnení poadovaných úspor na 3,874 miliardy metrov kubických, ie o 200 miliónov kubických metrov viac.Toto bolo pri vyjednávaní pre ma kúové, e sa podarilo odvráti hrozbu pokodenia slovenského priemyslu, povedal Sulík. Heger oznámil dobrú správu pre seniorov: Dôchodky sa od budúceho roka zvýia o desiatky eur Heger oznámil dobrú správu pre seniorov: Dôchodky sa od budúceho roka zvýia o desiatky eur Mechanizmus pre povinné úspory sa vyuije len po vyhlásení stavu pohotovosti piatimi krajinami EÚ a po schválení Radou.lenské táty sa po vyhlásení takejto pohotovosti zaväzujú dosiahnu 85 % spotreby z vopred ureného referenného obdobia. Nariadenie pritom zohaduje aj mieru naplnenia zásobníkov a do povinnosti úspor nezahruje kritický priemysel, ako chemický, hutnícky a podobne. Zárove zohaduje aj nárast spotreby poas obdobia po pandémii. Sulík tie vo svojom vystúpení zdôraznil význam spoloného postupu krajín EÚ.Upozornil zárove na potrebu zohadnenia potrieb priemyslu a vyuitia vetkých dostupných zdrojov na zabezpeenie dodávok energií do krajín EÚ a jej susedov, a to vrátane potreby zabezpeenia takého reimu sankcií, ktorý umoní zásobovanie Ukrajiny.Ako taktie uviedol, v rámci EÚ nie je pritom moné ignorova iadne zdroje energie, vrátane jadrovej energie.Opakovane taktie vyzval na pozastavenie súasného reimu na obchodovanie s emisnými povolenkami, ktorý má negatívny vplyv na ceny elektriny a tepla.


Iran: parlament uchwalił ustawę o znacznym zwiększeniu wzbogacania uranu

Irański parlament (Madżlis) uchwalił w środę ustawę obligującą rząd do znacznego zwiększenia wzbogacania uranu, do poziomu 20 proc. i równocześnie blokującą dostęp inspektorów ONZ do swoich instalacji nuklearnych. Ustawa zobowiązuje rząd do wznowienia wzbogacania uranu do poziomu 20 proc., czyli znacznie powyżej 3,67 proc. dozwolonych przezukład nuklearny podpisany w 2015 r.przezIranz mocarstwami światowymi, jeśli obowiązujące obecnie sankcje nie zostaną złagodzone w ciągu 2 miesięcy. W przeciwnym razie w ośrodkach nuklearnych w Natanz i Fordow mają zostać zainstalowane najnowocześniejsze centryfugi (wirówki) umożliwiające wznowienie wzbogacania uranu od podanej wyżej granicy. Ustawa praktycznie uniemożliwia inspektorom ONZ dostęp do tych instalacji nuklearnych. Ustawa została już zatwierdzona przez Radę Strażników Rewolucji. Musi być jeszcze zatwierdzona przez najwyższego przywódcę duchowo-politycznego Iranu ajatollaha Alego Chameneia, który ma ostatnie słowo we wszystkich sprawach państwowych. Prezydent Iranu Hasan Rowhani oświadczył, że jest przeciwny wprowadzeniu tej ustawy w życie. Według irańskiej agencji Fars powiedział on, że ustawa "jest szkodliwa dla dyplomacji". Podkreśla się, że ustawę uchwalono wkrótce pozamordowaniu czołowego irańskiego naukowca ds. nuklearnych Mohsena Fachrizadeha. Iran o zabicie naukowca, przy pomocy zdalnie sterowanego systemu broni, oskarża Izrael. Izrael, który od dawna podejrzewany jest o zabójstwa irańskich naukowcówzajmujących się programem nuklearnym, odmówił komentarza. USA i Izrael utrzymują, że Iran nadal ma ambicję opracowania i produkcji broni jądrowej oraz środków jej przenoszenia. Teheran twierdzi, że jego program nuklearny ma charakter wyłącznie pokojowy. Międzynarodowa Agencja Energii Atomowej (MAEA) zapewniała do tej pory bezprecedensowy - jak oceniają eksperci - nadzór w czasie rzeczywistym nad cywilnym programem nuklearnym Iranu w następstwie podpisania w lipcu 2015 r. przez Teheran porozumienia nuklearnego z sześcioma światowymi mocarstwami - USA, Rosją, Chinami, Wielką Brytanią, Francją i Niemcami. Prezydent USA Donald Trump wycofał jednostronnie Stany Zjednoczone z tego porozumienia w maju 2018 r. i zastosował wobec Teheranu ostre sankcje ekonomiczne. Jednak demokratyczny prezydent elekt Joe Biden oświadczył, że ponownie włączy USA do porozumienia (wynegocjowanego za poprzedniego demokratycznego prezydenta Baracka Obamy) i zniesie sankcje jeśli Teheran "powróci do ścisłego przestrzegania jego postanowień".


Zbombardowany syryjski obiekt, reaktorem jądrowym

Jest "bardzo prawdopodobne", że syryjski obiekt zbombardowany przez Izrael w 2007 roku był prawie gotowym reaktorem nuklearnym - poinformowała Międzynarodowa Agencja Energii Atomowej (MAEA) w raporcie rozesłanym do państw członkowskich. W poufnym raporcie, do którego dostęp uzyskały jednak agencje prasowe, podkreślono, że Syria powinna była zgłosić MAEA ten obiekt. Associated Press pisze, że ustalenia MAEA otwierają drogę do podjęcia działań przeciwko Syrii przez Radę Bezpieczeństwa ONZ. Izrael nigdy publicznie nie komentował nalotów na syryjskie cele, ani nawet nie przyznał, że takowe przeprowadził. Według amerykańskich danych wywiadowczych, syryjski obiekt był prawie ukończonym reaktorem jądrowym zaprojektowanym przez Koreę Północną; gdyby budowę ukończono, mógłby produkować pluton do głowic nuklearnych. Damaszek twierdził, że zbombardowany obiekt był bazą wojskową w budowie. Inspektorzy MAEA przeprowadzili inspekcję tego miejsca w 2008 roku i natrafili na ślady mogące wskazywać na działalność nuklearną. Później Damaszek odmawiał zgody na powrót inspektorów MAEA.


Zeman vie, ako na energetickú krízu: Jednou z príin je zelený fanatizmus! Prezident apeluje na jedno

Jednou z podstatných príin energetickej krízy je zelený fanatizmus, i u sa nazýva Green Deal alebo akokovek inak. Pri stretnutí na Praskom hrade to v utorok eským vevyslancom povedal prezident Milo zeman.Apeloval na nich, aby sa starali o presadenie eských exportérov na zahraniných trhocha o privedenie efektívnych zahraniných investícií do eska. Zeman pripomenul susedné Nemecko, ktoré poda neho má v úmysle uzavrie tri zvyné jadrové elektrárne. "O uhoných elektrárach nehovoriac. Potom je celkom jednoduchá bilancia, ke zníenie ponuky energie pri kontantnom dopyte vedie k zvýeniu cien elektrickej energie a podobne k zvýeniu cien energetických surovín, "poznamenal. V Nemecku sa v súasnosti vedú debatyo predení ivotnosti posledných troch tamojích jadrových elektrární kvôli úsporám plynu.Nevylúil to kancelár Olaf Scholz, poda ministra hospodárstva za Zelených Roberta Habecka by sa to vak nevyplatilo. Experti bijú na poplach: Suchom je ohrozená takmer polovica územia EÚ! o nás poda nich aká? Experti bijú na poplach: Suchom je ohrozená takmer polovica územia EÚ! o nás poda nich aká? V cenách energií sa poda eského prezidenta musela prejavi tie rastúca cena emisných kvót.V EÚ nedávno vystúpila na rekord, blíi sa k 100 eurám za tonu. Zeman kritizoval tie plánované zásadné obmedzenie predaja áut so spaovacími motormi.Povedie to poda neho k nástupu energeticky aleko náronejej elektromobility.


Kim Dzsongun átlépte a demarkációs vonalat, tart a történelmi Korea-közi csúcs

Kövesse az Indexet Facebookon is! Kapcsolódók (5) A délelőtti tárgyalásos szakasz már véget is ért a történelmi, harmadik Korea-közi csúcstalálkozón, ami délután újabb megbeszélésekkel folytatódik majd. A csúcstalálkozóra érkezve Kim Dzsongun észak-koreai vezető kezet fogott Mun Dzsein dél-koreai elnökkel a két Koreát elválasztó demilitarizált zónában, aztán átlépett a demarkációs vonalon Dél-Koreába. 2007 óta először tartanak Korea-közi csúcstalálkozót a két ország vezetői, és a korábbiakkal ellentétben ezt most nem az északi fővárosban, Phenjanban, hanem Panmindzson határfalunál rendezik meg. Pénteken Kim Dzsongun lett az első észak-koreai vezető, aki átlépett Dél-Koreába, mióta 1953-ban fegyverszünettel véget ért a koreai háború. Egy pillanatra Mun is átlépett északra Kim Dzsongun helyi idő szerint délelőtt érkezett meg a két Koreát elválasztó vonalhoz, ahhol Mun Dzsein fogadta. Előbb a két oldalról átnyúlva fogtak kezet, aztán Kim átlépett a déli oldalra, ahol újra kezet fogtak egymással. Majd pedig Kim javaslatára Mun Dzsein is átlépett egy pillanatra az északi részre, ami nagyon úgy tűnt, hogy nem volt benne a gondosan megkoreografált eredeti programban. Végül mosolyogva, szimbolikusan kézen fogva léptek vissza mindketten Dél-Koreába. Ott virággal fogadta őket két gyerek, akik a demilitarizált zónában lévő faluban élnek, majd pedig katonazenekar is játszott, ahogy vörös szőnyegen Csoszon-dinasztiabeli egyenruhába öltözött díszőrség kíséretében elsétáltak a csúcstalálkozónak helyet adó Béke Házáig. Az épület előtt előbb Kim üdvözölte a déli tárgyalódelegáció tagjait, majd pedig Mun fogott kezet az északi küldöttség vezetőivel, köztük Kim Jongnam névleges államfővel, és Kim Dzsongun húgával, Kim Jodzsonggal, aki a phjongcshangi téli olimpián képviselte már Észak-Koreát. Meglepő módon két észak-koreai tábornok is tisztelgett a kézfogás előtt Munnak. JUST IN: Kim Jong Un becomes first North Korean leader to cross line dividing the two Koreas since fighting ended in the Korean Warhttps://t.co/l4sg0jXwdmpic.twitter.com/At5zVj9w2V Egy csoportkép után a két vezető belépett a Béke Házába, ahol Kim Dzsongun saját magával hozott tollal aláírta a vendégkönyvet, majd pedig zárt ajtók mögött folytatódott a találkozó.A Reuters szerintpercekkel Kim érkezése előtt észak-koreai biztonságiak átvizsgálták az épületet robbanószerkezeteket és lehallgatókészülékeket keresve, és fertőtlenítőszert fújtak a székekre, sőt, még a vendégkönyvre is. A CNN szerint Kim többek között azt írta a vendégkönyvbe, hogy „Új történelem kezdődik most", „a béke korszaka, a történelem kezdőpontjától". Kim Dzsongun új kezdetről beszélt A délelőtti megbeszélés kezdetén Kim Dzsongun és Mun Dzsein nyitóbeszéde is sajtónyilvános volt. A tárgyalásoknak helyet adó szobában is odafigyeltek a legkisebb részletekre is, az ovális asztal átmérője például a csúcstalálkozó évére utalva pont 2018 mm, a két vezető széke pedig kicsit kimagaslik a többi közül, a hátán stilizált Koreai-félsziget látható. A CNN szerint Kim azt mondta, hogy nagyok az elvárások, és tanultak a korábbi példákból. Nem szeretné, hogy megismétlődjön a múlt, és eltökélt abban, hogy végrehajtja az északiak által vállalt kötelezettségeket. Azt mondta, reméli, hogy az elmúlt 11 év (a legutóbbi Korea-közi csúcstalálkozó óta) nem elvesztegetett idő. „Úgy gondolom, hogy képesek vagyunk egy új kezdetre, ezzel az eltökéltséggel érkeztem erre a megbeszélésre." Mun azt mondta, hogy a találkozó rettentő fontos mindenkinek, és ez nagy terhet is jelent. Azzal, hogy Kim Dzsongun átlépett a demarkációs vonalon, „az már nem a megosztottság jelképe, hanem a béke jelképe". Szerinte Kim bátor döntéseket hozott, „tanúsítsunk hát együtt bátorságot és határozottságot, és teremtsünk békét a Koreai-félszigeten." Utána nagyjából másfél órán át beszéltek. A déliek beszámolója alapján eddig egyelőre ezeket tudni a megbeszélésről: A délelőtti részt külön ebéd követte, amihez Kim Dzsongun autóval visszament az északi oldalra, tizenkét testőre futva kísérte. Az ebéd után Kim és Mun közösen elültetett egy „békét és virágzást" szimbolizáló fenyőfát a demarkációs vonalon. A további szimbólumok jegyében ehhez az északi Pektu- és a déli Halla-hegy földjét használták fel, majd egy északi és egy déli folyó vízével is megöntözték. „Remélem, hogy a fenyőhöz hasonlóan mi is mindig zöldellni fogunk, még télen is" – mondta Kim Munnak, szerinte egy új tavasz köszöntött a két országra. „Igen, így lesz" – válaszolta a dél-koreai elnök. The morning session is over, and Kim Jong Un, riding in the Mercedes limo, gets the human motorcade treatment, as his 12 bodyguards get in some nice midday cardio.pic.twitter.com/ZWQC9z2xE6 Egy közös séta következett, ahol informálisan is beszéltek négyszemközt egymással. Ezután jön a délutáni tárgyalásos szakasz, majd pedig egy filmnézéssel egybekötött díszvacsora, amin már a két vezető felesége is ott lesz. Looks like Moon is doing most of the talking during this one-on-one meeting in the woods while Kim keeps smiling and nodding in a pretty respectful manner. They've been sitting there & talking for nearly half an hour now.#InterKoreanSummitpic.twitter.com/wuB8rZtWGH Egy sor fontos kérdésről szó lehet Azt már előre bejelentették, hogy várhatóan Kim és Mun aláírnak majd egy közös megállapodást, és „egy bejelentést is tesznek". Azonban egyelőre semmi pontosat nem tudni, ésrengeteg a bizonytalanság. Elemzők szerint az is mutatja, hogy nem lehet teljesen tudni, mire lehet számítani Kim Dzsonguntól, hogy az előzetes forgatókönyvtől eltérve hívta át Munt néhány lépésre az északi oldalra. Habár számos témáról szó lehet majd, a legfontosabb kérdés, amire az elemzők választ várnak, hogy pontosan mit ért Kim Dzsongun atommentes félsziget alatt, miután a találkozó előtt egy héttel önkéntes moratóriumot jelentett be a nukleáris- és rakétatesztekre.Arról itt írtunk bővebben, hogy miért nem valószínű ettől függetlenül, hogy a Koreai-félsziget teljes atommentesítését el lehetne érni. Ez azért is fontos kérdés, mert a Korea-közi csúcstalálkozó bizonyos értelemben egy felvezetés is Kim Dzsongun és Donald Trump amerikai elnök május végére, június elejére tervezett történelmi találkozója előtt. Éppen ezért az egész világ azt figyeli majd, hogy milyen támpontokkal szolgálhat a Korea-közi csúcstalálkozó a következő előtt, és hogy Észak-Korea meddig hajlandó elmenni. A koreai háború lezárásához hozzátartozik, hogy egy formális egyezménybe minden hadviselő félnek, vagyis az Egyesült Államoknak és Kínának is bele kellene egyeznie, ezért ez még a két Korea egyetértése esetén is egy hosszabb folyamat lenne. Felmerülhet akár az is, hogy valamilyen formában rendszeresítsék a két Korea közötti magas szintű találkozókat, és ezt is belevegyék a zárónyilatkozatba. A kétoldalú gazdasági kapcsolatok is valószínűleg előkerülnek, Kim Dzsongun feltehetően a húsbavágó szankciók enyhítését akarja elérni, azonban a legtöbb elemző szerint nem valószínű, hogy ezekben Mun addig lépne, amíg az észak-koreai diktátor nem ül le Trumppal is. A Fehér Ház korábban jelezte, hogy addig kitartanak a maximális nyomásgyakorlás mellett, amíg nem látnak konkrét lépéseket Észak-Koreától a teljes atommentesítés felé. A Korea-közi csúcson tárgyalhatnak a biztonsági és gazdasági kérdések mellett az elmúlt időszakban elmaradt családtalálkozókról is, de amiről várhatóan csak kevés szó esik majd, az a súlyos észak-koreai emberi jogi helyzet, ami ellen folyamatosan felszólalnak emberi jogi szervezetek. Hogyan jöttek a tárgyalások? 2017-ben nagyon felpörgött Észak-Korea atom- és rakétaprogramja, régen látott feszült helyzet alakult ki, de aztán az év elején megindult enyhülés a két Korea között végül a phjongcshangi téli olimpia után odáig jutott, hogy Kim Dzsongun előbb pénteken Mun Dzseinnel, később pedig majd Trumppal is találkozik.Arról itt írtunk részletesen, hogyan nőtt ki a tárgyalások lehetősége a rettentő feszült időszakból>>> A terepszemle közben nekihajtottak egy fának. Dél-Korea felajánlására pedig nem is reagáltak. A volt diplomata azt is közölte, miről tárgyalna Phenjan Washingtonnal. Kövesse az Indexet Facebookon is!


Reneszánszát éli az atomenergia

A globális felmelegedés, valamint a klímaváltozás elleni küzdelemben egyre fontosabb szerep jut a megújuló energiának és a nukleáris technológiának. A Nap nem mindig süt, illetve a szél sem mindig fúj – a fenntartható energiamixben ezért az atomenergia jelenti a stabilitást. Ma már nincs vita arról, hogy a klímaváltozás katasztrofális következményekkel járhat, ha az emberiség nem tesz sürgősen ellene. A negatív hatásokat a saját bőrünkön érezhetjük. Folyamatosan emelkedik a globális átlaghőmérséklet, csökken a sarki jégtakarók mérete, ezzel párhuzamosan pedig folyamatos a tengerek vízszint emelkedése. Az Országos Meteorológiai Szolgálat adatai szerint az idei volt a második legmelegebb nyár Magyarországon, az 1901-es, első hivatalos mérés óta. Az évszak középhőmérséklete 22,3 Celsius-fok volt, ami 2,1 fokkal haladja meg az 1981–2010-es átlagot. Az idei év júniusa pedig rekordot döntött: az év hatodik hónapja sosem volt melegebb a mérések elindítása óta. A kézzel fogható hatásokra figyelmeztetett az ENSZ Éghajlat-változási Kormányközi Testületének jelentése is, amely világossá tette, mit okoz az 1 Celsius-fokos globális felmelegedés, ami már itt van, és ez már Magyarországon is megtapasztalható. Az emberiséget fenyegető klímaváltozással, a globális felmelegedéssel összefüggő hatások mintegy 50 százaléka köthető az emberi tevékenység okozta szén-dioxid-kibocsátáshoz. Ebben pedig óriási szerepe van a fosszilis, vagyis a szén, gáz vagy olaj elégetésén alapuló energiatermelésnek. A villamosenergia-termelés stabil és megbízható módja A globális, energiatermeléshez kapcsolódó szén-dioxid-kibocsátás folyamatosan emelkedik: 2017-ben 32,5 milliárd tonna rekord értéket ért el, ami 40 százalékos emelkedést jelent 2000 óta. A Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezet (OECD) égisze alatt működő Nemzetközi Energiaügynökség kitekintése szerint 2040-re 25 százalékkal nőhet a világ energiaigénye. A világon megtermelt összes villamos energia közel kétharmadát fosszilis tüzelőanyagok felhasználásával állították elő 2017-ben. Ezzel szemben az atomenergia az egyik legalacsonyabb kibocsátással működő energiatermelési mód, ezért jelentősen hozzájárul az üvegházhatású gázok kibocsátásának csökkenéséhez, miközben az egyre nagyobb energiaigény biztonságos kiszolgálását is biztosítja. Összehasonlító elemzések szerint a nukleáris energia esetében az egészségügyi kockázat alacsony az egységnyi villamosenergia-termelést tekintve, és helyigénye is sokkal kisebb, mint más energiaforrásoknak. Az ENSZ jelentése megállapította, hogy az atomenergia bizonyítottan hatékony módszer az üvegházhatású gázok kibocsátásának csökkentésében, ugyanakkor stabil és megbízható villamosenergia-forrást jelent. Ha tehát – az ENSZ-szel egyetértésben – kulcskérdésnek tekintjük, hogy sikerül-e 1,5 Celsius-fok alatt tartani a globális átlaghőmérséklet emelkedését, akkor anukleáris energia kiemelt szerepét látnunk kell. A hőmérséklet-emelkedés mérséklése pedig kulcsfontosságú. Másfél Celsius-fokos melegedésnél még elérhető, hogy 2100-ra a tengerszint növekedése 10 centiméterrel legyen kisebb, az északi Jeges-tenger nyári kiolvadása pedig csak százévente egyszer következzen be. Két Celsius-fokos átlaghőmérséklet-emelkedéskor azonban ez utóbbi minden évtizedben előfordulna. A korallzátonyok 70–90 százaléka pusztulna el 1,5 Celsius-fokos, míg 99 százaléka két fokos felmelegedésnél. A klímacélok eléréséhez persze szükség van a megújuló energiaforrásokra is. Ezt azonban ki kell egészítenie egy stabil, minden körülmények között termelni képes erőforrásnak, mint az atomenergia. Nem mindig süt a nap, és a szél sem fúj állandóan, vagyis a kizárólag megújulókra épülő energiatermelés jelentős bizonytalanságot, kockázatot hordoz magában. Az időjárás- és napszakfüggő megújulókra, különösen a nap- és szélerőművekre nem lehet egy ország biztonságos ellátását alapozni. A megújuló és a nukleáris energián alapuló energiamix az, amely Magyarországon is képes a növekvő energiaigény fenntartható, klímabarát és olcsó kielégítésére. Klímapolitikai célkitűzések nehézségei Az atomerőművek globálisan évi mintegy 2,5 milliárd tonnával csökkentik jelenleg is a szén-dioxid-kibocsátást ahhoz képest, mintha termelésüket szénerőművekkel váltanák ki. Minderre jó példát szolgáltattak azok az országok, ahol az elmúlt időszakban állították le az atomerőműveket. A nukleáris termelés beszüntetésének egyik következménye az volt, hogy helyettesítő, többségükben gáz- vagy széntüzelésű erőműveket kellett csatasorba állítani. Ez pedig nemcsak sokkal többe kerül a fogyasztóknak, de jóval több káros anyag kibocsátásával is jár. Az atomenergia a – Magyarországon csak kisebb potenciállal rendelkezésre álló – vízerőművek után a világ második legnagyobb, alacsony kibocsátású energiatermelési módja. A globálisan tisztán megtermelt áram mintegy harmadát nukleáris reaktorok állítják elő. A Nemzetközi Energia Ügynökség (IEA) korábban arra hívta fel a figyelmet, hogy az atomenergia nélkül a klímacélok elérése komoly nehézségekbe ütközne. Magyarországnak is szüksége van a paksi blokkok által termelt tiszta és olcsó áramra, hiszen az ország 2030-ra mintegy 40 százalékkal csökkentheti az üvegházhatású gázok emisszióját az 1990-es állapothoz képest. Emellett természetesen az is cél, hogy ez a csökkentés ne lassítsa a gazdaság növekedését, ehhez pedig alacsony energiaárakra van szükség. A Paksi Atomerőmű termelése segíti a gazdasági versenyképességet, hiszen folyamatos, tiszta és olcsó villamosenergia-termelést biztosít. A Paksi Atomerőmű nélkül ezért a klímapolitikai célkitűzések teljesítése már most elképzelhetetlen lenne hazánkban. Magyarországon kívül is számos ország tervez hosszú távon az atomenergiával. A jelenlegi tendenciák alapján 2050-re a globális villamosenergia-termelésben az atomerőművek részaránya a jelenlegi közel 10 százalékról 25 százalékra emelkedhet – hangzott el a Nukleáris Világszövetség szeptemberi, Londonban tartott konferenciáján.