Szivárgás miatt leállítanak egy atomerőművet Szlovéniában

Csütörtökön leállítják a szlovéniai krskói atomerőművet, mivel szivárgást észleltek. A reaktor leállása után látnak hozzá a szivárgás forrásának azonosításához és a javításhoz. Kövesse az Indexet Facebookon is! Óvintézkedésként leállítják a krskói atomerőművet, mivel fokozott szivárgást észleltek az elsődleges rendszerben–adta hírülaz MTI. Az atomerőmű üzemeltetője hangsúlyozta, hogy a sugárzás szintje a biztonságos határokon belül van a létesítményben, nem veszélyezteti az alkalmazottakat és az erőmű környezetét sem. Azonosítani kell a szivárgás pontos forrását, és el kell végezni a szükséges javításokat, ezért van szükség az erőmű leállítására – magyarázta az üzemeltető. Kifejtette, hogy a szakemberek este 11 órától megkezdik a reaktor teljesítményének fokozatos csökkentését, majd a reaktor leállása után látnak hozzá a szivárgás forrásának azonosításához és a javításhoz. Közölte, hogy a nukleáris biztonsági hivatalt értesítették az erőmű leállításáról. A krskói atomerőmű folyamatosan üzemelt 2022 ősz óta, amikor előre tervezett karbantartás miatt egy hónapra leállították működését. Kövesse az Indexet Facebookon is!


Jadrová agentúra vytvorila peciálny tím pre Irán

Medzinárodná agentúra pre atómovú energiu (MAAE) vytvorila peciálny tím pre iránsky jadrový program. VIEDE. S odvolaním sa na diplomatické zdroje o tom dnes informovala agentúra AP. V novej pracovnej skupine budú spolone pracova experti na zbrojné technológie, analýzu informácií tajných sluieb, radiáciu a alie oblasti súvisiace s podozreniami, e Teherán tajne pracuje na vývoji atómovej zbrane.SkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamouSkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamou Poda agentúry AP je vytvorenie expertnej skupiny zameranej len na jednu krajinu zo strany MAAE nezvyajným krokom, ktorý odráa frustráciu nad nedostatonou spoluprácou Iránu s inpektormi dozornej agentúry OSN. Islamská republika trvá na tom, e jej jadrový program má výhradne civilný charakter a podozrenia z tajného vývoja nukleárnej zbrane oznauje za vyfabrikované. Dlhodobo vak odmieta poiadavky medzinárodného spoloenstva na zastavenie vlastného obohacovania uránu, napriek ponukám na dodávky jadrového paliva zo zahraniia. Sformovanie tímu prichádza v kúovom období, ke stupujúce sa napätie okolo Iránu vyvoláva obavy z moného rozpútania ozbrojeného konfliktu. Informácia bola zverejnená pred novým kolom rozhovorov MAAE s Iránom, ktoré sa bude kona v piatok vo Viedni.


Év végéig meglehet a Higgs-bozon

A nagy hadronütköztető (LHC) év végére tervezett leállításáig a tudósok választ adhatnak arra a kérdésre, hogy létezik-e vagy sem az isteni részecske, a többi részecske tömegéért felelős Higgs-bozon - jelentette be Rolf-Dieter Heuer, az Európai Nukleáris Kutatási Szervezet (CERN) főigazgatója a walesi Hay irodalmi és művészeti fesztiválon. Kövesse az Indexet Facebookon is! Kapcsolódók (5) A világ legnagyobb kísérleti berendezése, a CERN 2008-ban üzembe helyezett nagy hadronütköztetője Genf mellett, a francia-svájci határon 100 méter mélyen, egy 27 kilométer hosszú, 3 méter átmérőjű alagútban működik, ahol a majdnem fénysebességre felgyorsított, egymással szemben haladó protonnyalábokat jelenleg 4-4 teraelektronvolt, összesen 8 TeV (1 TeV: ezermilliárd elektronvolt) energiával ütköztetnek. Az ütközések során új elemi részecskék keletkeznek általában igen rövid élettartammal, és ennek tanulmányozásával a kutatók az anyag tulajdonságait, illetve a világegyetem 13,7 milliárd évvel ezelőtti keletkezésének titkait remélik megfejteni. A tervek szerint a nagy hadronütköztetőt 2012 végéig működtetik, majd 20 hónapra leállítják, és ez alatt az idő alatt készítik fel a gyorsítót, hogy 2014 vége felé megkezdhessék a nyalábonkénti 6,5 TeV-es energián (összesen 13 TeV) való ütköztetéseket. A végső cél a nyalábonkénti 7-7 teraelektronvolt (14 TeV). A CERN csak akkor jelenti be a Higgs-bozon felfedezését, ha azt sziklaszilárdan alátámasztják a kísérleti eredmények: a hibahatár csupán egy a hárommillióhoz. Amennyiben bebizonyosodik, hogy az isteni részecske valóban létezik, további kísérletek során határozzák meg tulajdonságait. „Ahogy folytatódik a munka a nagy hadronütköztetőben, szaporodnak az ütköztetési adatok és olyan megfigyelések, amelyek a Higgs-bozon létét támasztják alá. Az év végére már tudni fogjuk, hogy létezik-e vagy sem. Óriási dologról van szó, hiszen általa leírhatjuk a látható világunkat" – magyarázta Rolf-Dieter Heuer, hozzátéve, hogy a felfedezés az univerzum tágabb megértését is eredményezheti. A világegyetemnek ugyanis csupán 5 százaléka látható, a többit a sötét anyag és a sötét energia tölti ki. Heuer bejelentette azt is, hogy a nagy hadronütköztetőt első ízben részben megnyitják az érdeklődők előtt, akik végigsétálhatnak a francia-svájci határon átnyúló alagúton. 5 könyvTöbb mint 600 meghökkentő, érdekes és tanulságos történet! Kövesse az Indexet Facebookon is!


MAEA wyrazi "rosnące zaniepokojenie" programem nuklearnym Iranu

Sześć mocarstw, w tym pięć państw dysponujących bronią jądrową oraz Niemcy, uzgodniło projekt rezolucji ONZ-owskiej Międzynarodowej Agencji Energii Atomowej, zwiększającej dyplomatyczny nacisk na Iran w związku z jego programem nuklearnym - poinformowali dyplomaci. Tekst, który będzie przedmiotem obrad złożonej z przedstawicieli 35 państw Rady Gubernatorów MAEA, "wyraża głębokie i rosnące zaniepokojenie w związku z nierozwiązanymi kwestiami dotyczącymi irańskiego programu nuklearnego, wśród nich tymi, które powinny zostać wyjaśnione, by wyłączyć istnienie w nich możliwych aspektów militarnych". Cytat ten opublikowała agencja Reuters, powołując się na udostępnioną jej kopię dokumentu. Twórcami projektu rezolucji są państwa, starające się rozwiązać sporne problemy z Iranem drogą dyplomatyczną: USA, Rosja, Chiny, Wielka Brytania, Francja i Niemcy. Oznacza to, że uchwalenie dokumentu przez całą Radę Gubernatorów jest praktycznie pewne.


Nečas v květnu míří na jednu z nejdůležitějších cest

V Moskvě bude krom jiného jednat o tendru na dostavbu Temelína Praha- PremiérPetr Nečasse připravuje na jednu z nejdůležitějších zahraničních cest své premiérské éry. Podle informacídeníku Insiderby měl koncem května navštívit Rusko, konkrétně ve dnech 27. až 30. května. Insideru to potvrdilo nezávisle na sobě několik zdrojů z diplomacie, z vlády, z okolí premiéra a také z byznysu. Podle některých z nich zatím není možné potvrdit oficiální termín cesty, protože je zatím časově vzdálen a mohou ho například změnit neočekávané události. Jeden z důvodů, proč Petr Nečas do Ruska míří, je stejný jako při jeho cestě do Spojených států. Jde o vrcholící tendr na dostavbuJaderné elektrárny Temelín, jehož se prostřednictvím svých dceřiných společností účastní vedle americko-japonského Westinghouse také ruská státní společnost Rosatom.  Čtěte více v placeném deníku Insider:Jak se premiérova cesta plánuje a kdo bude v delegaci?


Pápe pricestoval na trojdovú návtevu Japonska

Pápe navtívi aj Hiroimu a Nagasaki. TOKIO. Pápe Frantiek pricestoval v sobotu do Tokia, kde sa zaína druhá as jeho aktuálneho ázijského turné. V Japonsku zostane do utorka 26. novembra, píe agentúra AFP. Pápe krátko po pristátí na letisku v Tokiu, kam priletel po návteveThajska, apeloval v prospech spoloných opatrení na úplné odstránenie jadrových zbraní. "oskoro navtívim Nagasaki a Hiroimu, budem sa modli za obete katastrofického bombardovania týchto dvoch miest a zopakujem vae vlastné výzvy na jadrové odzbrojenie," povedal Frantiek po uvítacom obrade. Zhodenie jadrových bomb na tieto dve mestá oznail za "tragickú udalos v udskej histórii". Návtevu Hiroimy i Nagasaki má 82-roný pápe argentínskeho pôvodu na programe v nedeu. Zhodenie amerických atómových bômb na tieto mestá v auguste 1945 si vyiadalo najmenej 214.000 mtvych a prispelo k ukoneniu druhej svetovej vojny v Tichomorí - niekoko mesiacov po tom, ako v Európe kapitulovalo nacistické Nemecko. V pondelok 25. novembra sa hlava katolíckej cirkvi stretne s cisárom Naruhitom, premiérom inzóom Abem a na tadióne v Tokiu bude celebrova omu. Pápe sa v krajine vychádzajúceho slnka stretne aj s obeami zemetrasenia z roku 2011 a následnej vlny cunami, ktoré zasiahli severovýchod Japonska a vyiadali si 18.500 obetí na ivotoch. ivel zárove spôsobil katastrofu atómovej elektrárne vo Fukuime. Ide o tretiu pápeovu cestu do Ázie a jeho 32. zahraninú cestu. Prichádza ho do dvoch krajín s katolíckou meninou, ktoré pápe nenavtívil od 80. rokov 20. storoia.


Brüsszel rábólintott a brit atomerőműre

Kövesse az Indexet Facebookon is! Megkapta a zöld jelzést az Európai Bizottságtól szerdán a nagy-britanniai Somersetben tervezett atomerőmű-beruházáshoz a brit állam által nyújtandó támogatás, miután a testület egyéves vizsgálata után arra a következtetésre jutott, hogy a projekt összhangban áll az állami támogatásokra vonatkozó uniós szabályokkal. A döntés azért is különleges, mert először fordul elő, hogy az állami támogatási szabályokat egy nukleáris beruházás esetében alkalmazzák – írja aPortfolioa Bruxinfóra hivatkozva. Joaquín Almunia, a jóváhagyásról szóló javaslatot előterjesztő versenypolitikai biztos rögtön le is szögezte, hogy a mostani döntés nem teremt precedenst, és a bizottság minden jövőbeli atomerőmű-beruházáshoz kötődő állami támogatást egyedi alapon bírál majd el. Ártámogatást és hiteltámogatást is kapnak A brit hatóságok kétféleképpen járulnának hozzá az adófizetők pénzéből a 43 milliárd eurós összköltségű gigaberuházás megvalósulásához: A versenyügyi biztos sajtóértekezletén mindenekelőtt azzal magyarázta a döntést, hogy állami támogatás nélkül, magánberuházó hiányában nem lett volna esély az atomerőmű megépítésére és üzembe helyezésére, amiről a brit kormány szíve joga dönteni. Az atomerőmű a tervek szerint 2023-ban kezdene üzemelni és működésének élettartama 60 év lesz. A két reaktor együttesen 3,3 GW kapacitással fog termelni, ami a brit beépített kapacitás 7 százalékának felel meg. Az Egyesült Királyságnak 2021 és 2030 között körülbelül 60 GW pótlólagos villamos áramtermelő kapacitást kell beállítania a meglévő atomerőművek és széntüzelésű erőművek pótlása érdekében. Kövesse az Indexet Facebookon is!


Schwarzenberg: Zachrání nás příklad barona Prášila

Rozhovor Aktuálně.cz s předsedou TOP 09 Praha- Zásadový postoj při záchraně veřejných financí, přísná kontrola energetického gigantu ČEZ a podpora nových technologií. Strana TOP 09 a její předseda Karel Schwarzenberg nabízejí konzervativně-liberální program, přesto jejich aktivity zpochybnil Schwarzenbergův přítel, exprezident Václav Havel. Havlův někdejší kancléř neshody připouští, nejde však prý o nic zásadního. "Nesmíme zapomenout, že Václav Havel podporuje Stranu zelených, což velice vítám. Věřím, že to stranu časem opět přivede do parlamentu," říká v rozhovoru pro Aktuálně.cz. "Jak známo, Havla mám velice rád, ale to neznamená, že máme ve všem stejný názor. Věřím, že má vůči naší straně výhrady, zřejmě to je tím, že podporuje zelené," vysvětluj svůj postoj Schwarzenberg, který byl před třemi lety od Strany zelených nominován na ministra zahraničí a stále se hlásí k jejich myšlenkám. Aktuálně.cz: Dnes jdou zelení do boje za čistou energii a míní tím obnovitelné zdroje. Také ostatní strany jdou do volebního boje s čistou energií, ale většinou tím míní, že se dostaví nějaký reaktor v Temelíně. Komu je blíž vaše strana? Nejdůležitější je, abychom se v České republice naučili šetřit. Když nás srovnám se západními zeměmi, jako je Rakousko nebo Německo, tak pořád strašně energií plýtváme. Za prvé v průmyslu, energetické náklady na produkci jsou mnohem vyšší. Za druhé, když vstoupíte v zimě na jakýkoli český úřad, tak se tam zpotíte a pak všichni otevírají okna dokořán. Prostě musíme šetřit, izolovat domy, zavést normální přístup k energii jako v západní Evropě. Prostor zneužité energie nám postačí na pár let. A.cz: Nové elektrárny tedy nejsou potřeba? Než se začne cokoli stavět, musíme podpořit úspory daňovými slevami, příspěvky, jakýmkoli způsobem. První zákon k tomu ještě v poslední hodině dotáhl Martin Bursík. Teprve pak jsem ochoten mluvit o čemkoli dalším.Nevylučuji, že jednoho dne bude potřeba dostavba nového bloku v atomové elektrárně, není to pro mě dogma a krédo, ale nejdříve musíme vyčerpat možnosti úspor. Teď se o nich nemluví, protože jak stojí v novinách, oproti jiným zemím máme Českou republiku v majetku ČEZu. Pokud tomu tak je, tak k úsporným opatřením nedojde, ale pouze k další výstavbě. A.cz: Dá se to nějak změnit, dokud se nezmění postavení ČEZ v rámci České republiky? Je to silná polostátní firma a dodává různým neprůhledným státním fondům každý rok slušné peníze. Zlí lidé tvrdí, a jsou to zajisté pouhé pomluvy, že ČEZ rozděluje ohromné částky. Obě velké strany jsou tudíž připraveny nechat projít, cokoliv si firma přeje. Příkladem jsou emisní povolenky. A.cz: Nefungovala by zmíněná spolupráce kdykoli, dokud zůstane stávající model polostátní firmy? ČEZ má skoro postavení monopolu a to nikdy nedělá dobře. To nikdy, nikdy nedělá dobře, obzvlášť když patří státu. Tam jsou potřeba předpisy, které nastolí absolutní průhlednost. ČEZ má všechny výhody, že patří státu, ale jakmile se dotknete jeho vnitřních záležitostí, hned slyšíte: My jsme soukromá firma, musíme všichni ctít konkurenční prostředí. Oboje ale nejde. A.cz: Stačí zprůhlednit hospodaření firmy? Ano, především zprůhlednit finanční toky. A.cz: Vyspělé průmyslové země jako Německo chtějí investovat do nových technologií, například do vývoje elektromobilů. Je to cesta také pro Českou republiku? Když nebudeme do vědy a do výzkumu investovat mnohem víc, než v posledních dvaceti letech, když se nevrhneme na nové technologie, a sice rychle, bude pokračovat současná situace, že jsme jen montovna německého, amerického, nebo třeba belgického průmyslu. Až do té doby, než hospodářská krize zdejší montovnu definitivně uzavře, anebo s ní půjde dál na východ.Iluze, že budeme mít vždycky vyspělý průmysl, aniž bychom do něho sami investovali, obhájit nelze. My si vždycky myslíme, že to nějak šejdrem obejdeme. Ne, buď budeme sami financovat vysoká školy i Akademii věd a podporovat podnikový výzkum, abychom se dostali na srovnatelnou úroveň, jako má na západě Dánsko, Holandsko nebo Finsko, anebo budeme pozvolna upadávat.Ještě v roce 1937 jsme byli bezesporu na srovnatelné úrovni se západními zeměmi. Tehdy byl u nás vynalezen penicilín, bylo to ve stejné době jako v Anglii, strojní pušky anglické armády byly původem z Československa. Dnes jsme vlastně polorozvojová země.Buď se rozhodneme investovat do vědy a výzkumu, nebo zůstaneme opodál. A.cz: Tohle říká každí strana před každými volbami a pak se nic nestane. U vás to bude jiné? Vavřín minulosti se dá využít pouze jako bobkový list a ani pak nepřidá živiny, ale jenom chuť. A.cz: Politici to zkrátka dosud nebrali vážně. Řeči o vědě byly jen okrasa? Naprosto nebrali. Byla to jen póza. Ale pořád platí, že jsme malá země, nemáme moře a nemůžeme obchodovat. Jediné co můžeme je vytáhnout se jako baron Prášil z bahna za pačesy přes své znalosti. A znalosti zanedbáváme. A.cz: V době krize byste tedy vzal peníze například na obraně a dal je do vzdělání? Na obraně zásadně šetřit nemůžeme. Nejde o to, že se tam nemají dělat nějaká opatření, protože i tam zařádila korupce a bylo mnoho neúčinných výdajů. Pro mě je nedobrá zpráva, že se například zrušilo protikorupční oddělení vojenské policie  Musíme tedy zjednat pořádek.Jako bývalý ministr zahraničí ale musím odpovědně říci, že na výdaje na obranu už dnes zdaleka neodpovídají závazkům v rámci NATO.Ale máme spoustu mandatorních výdajů. Některé jsou nutné, protože pomáhají lidem s nejrůznějším postižením. Jenže jsme si tam z bujnosti přidali cukrlátka pro každého. To se může seškrtat. A.cz: Epochálním úkolem příští vlády bude zřejmě záchrana veřejných financí. Líbí se vám návrhy na záchranu rozpočtu pro příští rok, které před týdnem zveřejnil ministr Janota, a zvedl byste pro ně ruku ve sněmovně? Kalousek jasně řekl, že teď je nutné dát Janotovy návrhy co nejdříve na program sněmovny. Po nějaké době se musíme bavit o roce 2011 a rozpočet totálně přepracovat.Také bych před volbami raději sliboval jen to hezké, ale toho času peníze nemáme. Zřítili bychom se do propasti, kdybychom to dělali stejně jako během posledních dvanácti let. A.cz: Nestálo by za to rok počkat, zamyslet se, a teprve potom zvyšovat daně a snižovat sociální dávky? Mezitím by deficit významně vyrostl. Ti, kteří nám říkají "počkejte", pořád skrytě doufají, že se stane zázrak a že hospodářská krize nějak pomine. Možná že koncem tohoto roku nebo začátkem příštího se už začneme zotavovat. Nejsem si jist.Jsme závislí na Evropské unii a zvláště na Německu. Jestli je současné oživení v Německu opravdové, nebo uměle vyvolané vyhazováním peněz před volbami, to je otázka. Obávám se, že ještě přijde kocovina.


A MEKH tevékenysége ezer szállal kapcsolódik a klímavédelmi törekvésekhez

A hivatalunk által felügyelt és szabályozott ágazatok révén tevékenységünk ezer szállal kapcsolódik az éghajlatváltozás szaktudományok által is kutatott területeihez. A probléma komplexitásából adódóan, hosszú távú megoldásként a társadalmi és gazdasági élet minden területén szemléletformálásra van szükség. Szeretnénk példát mutatni és élen járni a környezetünk megóvásában, valamint részt vállalni az éghajlatváltozáshoz kapcsolódó feladatok megoldásában - mondta Horváth Péter János a Magyar Energetikai és Közmű-szabályozási Hivatal (MEKH) elnöke az Első Országos Interdiszciplináris Éghajlatváltozási Tudományos Konferencián hétfőn. Az Éghajlatváltozási Tudományos Testület (HuPCC) konferenciája az első olyan, a témával átfogóan foglalkozó tanácskozás, ahol a területet kutató szakemberek, tudományos műhelyek az üzleti, a civil és az állami szféra képviselőivel közösen vitathatják meg a klímaváltozás aktuális kérdéseit és káros hatások mérséklését elősegítő megoldásokat. Horváth Péter János előadásában rámutatott, hogy a MEKH feladatából adódóan az éghajlatváltozással kapcsolatos kérdések zömével hatósági valamint szakpolitikai támogatói kapcsolatban áll. A Hivatal felügyeleti tevékenysége kiterjedt a földgáz és a villamos energia, a távhő és a víziközmű-szolgáltatás ágazatain túl a hulladékgazdálkodás területére is, amelyek tevékenysége jelentős hatással van a környezetünkre és a klímaváltozás folyamataira – tette hozzá. Felelős hatóságként minden szabályozói döntésünk során alaposan mérlegelnünk kell a döntések környezetünkre gyakorolt hatásait is. A célunk a fenntarthatóság, a természeti értékek megóvása, és az, hogy a következő generáció számára is élhető környezetet hagyjunk magunk után – jelentette ki előadásában a MEKH elnöke. Horváth Péter János a MEKH klímavédelemmel kapcsolatos feladatait és eredményeit ismertetve elmondta, hogy a Hivatal támogatja a zöld távhőrendszerek kialakítását, a biomassza, a biogáz és a geotermikus energia fűtési célra történő hasznosításának a növelését, továbbá a környezetbarát közlekedés előmozdítását. Zajlik az Energiahatékonysági Kötelezettségi Rendszer bevezetése, amelynek lényege ösztönözni a szolgáltatói oldal energiahatékony beruházásait, amivel 2030 végéig évi 7 PJ energiamegtakarítás érhető el a lakossági és vállalati végfelhasználói árak hosszú távú stabilitásának megőrzése mellett – tette hozzá az elnök. Mint mondta, a fogyasztói oldalon ez a működési modell a végső energiafelhasználás mérséklődésével a költségek csökkenését is eredményezheti. Az elnök emlékeztetett, hogy hazánk a Nemzeti Energia- és Klímatervben vállalta, hogy az ország végső energiafogyasztása 2030-ban nem haladja meg a 2005-ös értéket. Ez egy nagyszabású cél, azonban ha figyelembe vesszük, hogy a technológiai fejlődés, az újabb és újabb gyáregységek, üzemek létesítése, továbbá a fogyasztói szokások alakulása az energiafogyasztás növekedését eredményezi, akkor belátható, hogy a végső felhasználás csökkenéséhez jelentős energiahatékonysági javulás szükséges – hívta fel a figyelmet. Magyarország az elmúlt években jelentős lépéseket tett a klímacélok elérése érdekében. 2021. januári teljes primerenergia-felhasználásunk 28 százalékát klímasemleges energiahordozók biztosították, ez az arány a villamosenergia-termelésben ugyanebben az időszakban közel 60 százalék. A nukleáris energia és a megújuló energiaforrások együttesen tették lehetővé, hogy energiatermelésünk több mint felének mára nincs a klímát károsító kibocsátása. A villamosenergia-termelésben a megújuló energiaforrások részaránya dinamikusan nő. A háztartási méretű napelemek teljesítőképessége a 2015-ös 128 megawattról (MW) tavaly szeptember végére 640 MW-ra emelkedett, ami öt év alatt ötszörös növekedést jelentett. A Hivatal 2020. szeptember végén 79 681 háztartási kiserőművet tartott nyilván, amelyek közül 65 140-et természetes személyek telepítettek – ismertette Horváth Péter János. A növekedési tendencia még erősebb volt a háztartási méret (50 kW) feletti naperőművek esetén – folytatta az elnök. Ezeknek az erőműveknek a beépített kapacitása az elmúlt öt évben ötvenszeresére nőtt, a 2015-ös 25 MW-ról 1208 MW-ra. A háztartási méretű és háztartási méret feletti erőművek összesített kapacitása 2015-ről 2020. szeptember végére több mint tízszeresére, 153 MW-ról 1848 MW-ra emelkedett. Ahhoz, hogy a globális felmelegedés mértékét 1,5-2 Celsius-fokos növekedés alatt tudjuk tartani, új működési modellekre, további fejlesztésekre és technológiai innovációkra is szükség van – hívta fel a figyelmet Horváth Péter János. Az előttünk álló tiszta energiaátmenet megvalósítása, amely az energiarendszerek teljes dekarbonizálását tűzte zászlajára, a hőhasznosításban, az iparban és a közlekedésben is nagyobb szerepet szán a megújuló alapon termelt villamos energiának – tette hozzá. Az áramtermelés zöldítése, különösen az időjárásfüggő megújuló technológiák egyre növekvő részaránya ugyanakkor jelentős kihívások elé állítja a rendszerüzemeltetőket a kiegyenlítési feladatok tekintetében. A szabályozásban nagy jelentősége lehet a zöld hidrogén célzott felhasználásának is – mondta az elnök. Horváth Péter János emlékeztetett, hogy a hivatal aktívan részt vesz a Nemzeti Hidrogéntechnológiai Platform munkájában, illetve kiemelten támogatja azokat a kutatásokat, megoldásokat, melyek a jövő energiarendszereinek hatékony működtetését célozzák. A zöld hidrogén - ami gyakorlatilag zöld áram felhasználásával és víz bontásával készül - felülmúlhatatlan előnye, hogy nem jár szén-dioxid-kibocsátással, hiszen az elektromos áram forrása is karbonmentes. Ma még nagyon drága megoldás, ugyanakkor nemcsak közvetlen üzemanyagként, hanem az energiatárolásban a jelenlegi akkumulátoros, vagy a nagyobb léptékű szivattyús tározós erőművek kiváló alternatívája lehet – mondta a MEKH elnöke. Horváth Péter János előadásában felhívta a figyelmet, hogy a nemzeti energia- és klímastratégiai célok elérésében mindenkinek aktívan részt kell vennie. A MEKH szabályozói tevékenysége során minden eszközével e célok megvalósulását igyekszik elősegíteni. Hozzátette, célja, hogy a Hivatal példát mutasson és élen járjon a környezetünk megóvásában.


Francúzsko zavrie najstariu jadrovú elektráre do apríla 2020

Francúzsko uzavrie svoju najstariu jadrovú elektráre vo Fessenheime na severovýchode krajiny do apríla 2020. Urobí to a po sprevádzkovaní novej generácie vysokovýkonných tlakovodných reaktorov (EPR) v jadrovej elektrárni Flamanville. Vláda to oznámila vo svojom nedeajom výnose. Uzavretie elektrárne vo Fessenheime pri hraniciach sNemeckom suboval vo svojej predvolebnej kampani vroku 2012terají dosluhujúci prezident François Hollande, a po svojom nástupe nariadil tento krok do konca roka 2016.Proti tomu sa vak postavili odbory, elektrárenská spolonos EDF aj niektoré politické strany. Vedenie tátom ovládanej EDF poverilo svojho éfa, aby zariadil zachovanie prevádzky vo Fessenheime do sprevádzkovania nového reaktora vo Flamanville na západnom pobreí Francúzska. Výnos ruí povolenie prevádzkova jadrovú elektráre Fessenheim od dátumu vstupu reaktora EPR na bloku Flamanville 3do prevádzky, uvádza sa poda agentúry Reuters vdekréte, ktorý podpísala ministerka ivotného prostredia a energetiky Ségolene Royalová. Reaktor EPR vo Flamanville by mal zaa dodáva elektrinu najskôr vroku 2019a najneskôr do apríla 2020.Francúzsko zaviedlo zákonom limit na maximálny objem jadrových kapacít na 63,2gigawattov, take po sprevádzkovaní tretieho bloku vo Flamanville skapacitou 1650megawattov bude potrebné ukoni prevádzku reaktorov vo Fessenheime súhrnnou kapacitou 1800megawattov. Odbory zamestnancov energetického sektora, ktorí proti uzavretiu Fessenheimu protestovali, tento výnos odsúdili. Oznaili ho za pokus vlády ozachovanie tváre mesiac pred prezidentskými vobami. Dodali, e sa proti nemu odvolajú ktátnej rade, ktorá vkrajine zastáva rolu najvyieho správnehosúdu. Hollandeova vláda súbila diverzifikova zdroje energie a rozvíja obnovitené zdroje. Tie sa majú na produkcii elektrickej energie vkrajine do roku 2030podiea 40percentami. Teraz sa spolieha Francúzsko zviac ako 75percent na jadrovú energiu.


Japonec Amano je novým éfom Medzinárodnej agentúry pre atómovú energiu

Japonský diplomat Jukija Amano dnes tesne zvíazil vo vobe nového generálneho riaditea Medzinárodnej agentúry pre atómovú energiu VIEDE. (MAAE). Agentúru Reuters o tom informovali úastníci hlasovania. Amano získal potrebnú dvojtretinovú väinu hlasov lenov 35-lennej Rady guvernérov. Za jeho zvolenie hlasovalo 23 úastníkov, jeden sa hlasovania zdral. Ameno tak porazil svojho juhoafrického rivala Abdula Sabada Mintyho.SkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamouSkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamou Súasný japonský vevyslanec pri OSN vo Viedni nastúpi do funkcie generálneho riaditea po tom, ako koncom novembra po 12 rokoch z tohto postu odíde Muhammad Baradej. Zvolenie 62-roného Amana ete musí rada v piatok oficiálne potvrdi. Musia ho tie odobri úastníci septembrovej generálnej konferencie MAAE. Ide vak u iba o formálne procedúry.


Německá expertíza: Temelín je bezpečný

Dvě studie renomovaných západních expertních organizací přisuzují české jaderné elektrárně Temelín bezpečnostní standardy, které nezaostávají za mezinárodně obvyklými požadavky a navíc v řadě bodů odpovídají přísným německým pravidlům, kterých se často dovolává rakouská strana protestující proti elektrárně.Jak dnes napsal německý list Süddeutsche Zeitung, expertízy si objednaly dvě klíčové německé instituce, které se ve sporech kolem Temelína angažují - spolkové ministerstvo životního prostředí v Berlíně a úřad bavorské zemské vlády v Mnichově.První materiál zpracovala německá Společnost pro bezpečnost zařízení a reaktorů, která zkoumala na základě podkladů českého Státního úřadu pro jadernou bezpečnost, zda temelínské reaktory odpovídají mezinárodním bezpečnostním pravidlům. Hodnocení sedmi vybraných problémů se týká například nakládání s palivovými články, kde organizace zjistila splnění přísných německých standardů.Nespokojena byla GRS pouze v případě ochranných opatření před důsledky protržení napájecích vodních vedení. I když při dodatečném vybavování technikou Westinghouse byla dodržena pravidla platná v USA, německá organizace považuje konstrukci za málo robustní.Druhou expertízu poskytlo Západoevropské sdružení jaderných provozovatelů WENRA, ve kterém jsou zastoupeni ředitelé západních úřadů pro dohled nad jadernými zařízeními a které dává Temelínu dobré vysvědčení. Ve studii o jaderné bezpečnosti v kandidátských zemích EU se uvádí, že program zlepšení bezpečnosti v Temelíně je nejkomplexnější, jaký byl kdy u reaktorů VVER-1000 podniknut. Temelín je tak bezpečný stejně jako jiné nyní provozované západoevropské reaktory. I WENRA ale poukazuje na nutné vylepšení kolem vodního napájení.


NASA nartla plány na vyslanie udí na Mars

NASA uverejnila svoje podrobné plány na prvé vyslanie udí na planétu Mars. Na 30-mesanú expedíciu k "ervenej planéte" by sa mala posádka vyda v 400-tonovom vesmírnom korábe. Presný dátum projektu sa v plánoch neobjavil, ale uvádza sa orientaný rok 2031. Náklady projektu odhadujú na 20a 450miliárd dolárov. Kee plánovaná cesta bude trva dlho, vzduch a vodu budú recyklova peciálne prístroje a astronauti budú ma monos vypestova si vlastné plodiny priamo na vesmírnej lodi, ktorú bude poháa nukleárna energia a tri alebo tyri najnovie rakety Áres. Vedci zNASA vak pripúajú, e sa udeje vea zmien ete predtým, ne sa celý projekt spustí. Informoval otom britský spravodajský portál bbc.co.uk.


Napájení Záporožské elektrárny se podařilo obnovit. Podle společnosti Rusko ignoruje jadernou bezpečnost

Vnější napájení Ruskem okupované ukrajinské Záporožské jaderné elektrárny, které bylo přerušeno v důsledku ruského ostřelování, se povedlo obnovit. Na twitteru to ve středu odpoledne oznámil šéf Mezinárodní agentury pro atomovou energii Rafaelo Grossi. Elektřinu, potřebnou pro bezpečnost zařízení, podle ukrajinské společnosti Enerhoatom vyráběly dočasně generátory.„Náš tým na místě mě informoval, že vnější napájení Záporožské jaderné elektrárny je obnoveno,“ informoval odpoledne Grossi natwitteru.„Provozovatel Záporožské JE tvrdí, že ranní výpadek způsobilo poškození v důsledku ostřelování vzdálené rozvodny, což zdůrazňuje, jak je situace nejistá,“ poznamenal a upozornil, že ochranné pásmo kolem zařízení je nutné vybudovat co nejdříve.Ruské rakety ve středu ránopodleEnerhoatomu poškodily trafostanici Dniprovska v Dněpropetrovské oblasti a v důsledku se havarijně odpojilo elektrické vedení mezi stanicí a elektrárnou, čímž se atomová elektrárna ocitla úplně bez dodávek elektřiny zvenčí. Automaticky se ale zapnuly generátory.Enerhoatom pro ně vypravil další dodávku paliva, ale kolonu podle něj ruští vojáci do zařízení, které okupují od počátku října, nevpustili.Ruské ostřelování a poškozování ukrajinské energetické infrastruktury spojené s provozem jaderných elektráren jsou stejným projevem jaderného terorismu jako přímé ostřelování Záporožské jaderné elektrárny a vedou ke stejným následkům a hrozbě radiační havárie, varoval Enerhoatom.„Ruští okupanti nadále ignorují jadernou a radiační bezpečnost největší jaderné elektrárny v Evropě a ohrožují svět jadernou katastrofou,“ zdůraznila společnost.Podle dřívějšího prohlášení Grossiho byl středeční výpadek v dodávkách elektřiny pro životně důležité bezpečnostní systémy elektrárny už druhý během pěti dnů.Sdělil tehdy, že podle týmu pozorovatelů Mezinárodní agentury pro atomovou energii v Záporožské jaderné elektrárně zajišťovaly elektřinu pro zabezpečovací funkce záložní dieselové generátory.„Tato opakovaná ztráta externího napájení elektrárny představuje hluboce znepokojivý vývoj a zdůrazňuje naléhavou potřebu jaderné bezpečnosti a ochranné zóny kolem areálu,“napsalGrossi na twitteru.Grossiho v úterý přijal v Petrohradu ruský prezident Vladimir Putin, který situaci kolem elektrárny označil za znepokojivou. Grossi podle tiskovéhoprohlášeníMAAE na schůzce se šéfem Kremlu žádal vytvoření ochranné zóny kolem elektrárny.„Situace kolem Záporožské jaderné elektrárny je stále nebezpečnější a prekérnější, časté vojenské útoky mohou ohrozit jadernou bezpečnost,“ uvedl Grossi.„Nyní více než kdy dříve ... je potřeba vytvořit ochrannou zónu kolem elektrárny,“ vyzval.Podle agentury DPA mu jde o to, aby v oblasti zavládl klid zbraní, součástí plánu není demilitarizace a stažení ruských jednotek z areálu.ŠéfMezinárodní agentury pro atomovou energiio situaci kolem největší jaderné elektrárny v Evropě jednal minulý týden v Kyjevě. Bylo to krátce poté, co Putin oznámil, že vládě nařídil převést toto zařízení do ruského vlastnictví.V ukrajinském hlavním městě Grossi řekl, žeMezinárodní agentury pro atomovou energiinavzdory Putinovu dekretu elektrárnu považuje za ukrajinskou.


Havlíček: Od jádra a plynu neucukneme ani o milimetr

Plyn a jaderná energie jsou cestou k bezemisní energetice a pro Česko by bylo nepřijatelné, kdyby Evropská komise tyto zdroje odmítala podpořit, řekl Právu ministr průmyslu, obchodu a dopravy Karel Havlíček (za ANO). Jsme zatím rezervovaní, studujeme všechny dopady. Na první pohled je to až přespříliš ambiciózní a podle našeho názoru pro některé země těžko realizovatelné. Nechceme dopředu vše shazovat, byť se nám zdá, že některé nápady jsou tam za hranou, a není to jen náš názor. Celý týden jednám se svými protějšky z Francie, Německa a z ostatních zemí a musím říct, že řada z nich je vůči tomu velmi rezervovaná. Principiálně nejsme proti větší ekologizaci. Je to správná cesta, avšak musí se respektovat rozdílnost jednotlivých zemí, jejich energetický mix a průmyslová struktura, a nesmí se zničit evropské hospodářství a průmysl. Současně nesmí nastat situace, že bychom porušili energetickou soběstačnost České republiky nebo zásadně ovlivnili ceny pro spotřebitele. To je pro nás nepřijatelné. Pokud budou naplněny naše energetické požadavky včetně zvýšení zdrojů do Modernizačního fondu, z něhož to budeme platit, jsme připraveni diskusi zahájit. Nelze neakceptovat podporu zdrojů, které budou směřovat k nízkoemisní energetice. Pro nás je to vedle obnovitelných zdrojů jasně jádro a přechodově plyn. Nejsme připraveni cuknout ani o milimetr a Evropská komise musí podpořit plyn jako tranzitní zdroj alespoň na přechodnou dobu s veškerou podporou, kterou dostávají ostatní nízkoemisní zdroje. Stejně tak to musí být u jádra. Je celá řada otevřených věcí, které budeme diskutovat. EU ale za poslední dva roky změnila postoj vůči jádru. Z protijaderného nebo rezervovaného postoje se začíná měnit na přiměřenou míru akceptace. Myslím, že jsme k tomu částečně přispěli. Není to proto, že by Unie začala milovat jádro, ale proto, že jej vnímá jako jednoznačně bezemisní zdroj. Některé země dospěly velmi pragmaticky k závěru, že jestliže mají odstavit uhlí, tak musí najít jiný zdroj, a to je jádro. Ale než se to vybuduje, tak v přechodné době deseti až dvaceti let to musí být zdroj plynový. Už dnes počítáme dopady, které jsou spjaty s plány na roky 2030 a 2050. To jsou náklady v řádech jednotek bilionů korun. Počítáme to přes jednotlivé sektory a budou to enormní částky. Vše, co je hrozbou, může být v jiných oborech příležitostí. Dopadů do zaměstnanosti se obávám o něco méně než rychlého dopadu do průmyslu, a tím i exportní výkonnosti, na které jsme do značné míry závislí. Firmy teď dostaly ránu kvůli covidu a není pro ně jednoduché opět nastartovat výrobu a exporty. Porušily se dodavatelsko-odběratelské řetězce, a jestli na ně v tuto chvíli budeme extrémně tlačit v rámci další ekologizace, tak to ty firmy jednoduše neustojí. Je to vše o penězích a čase na to, aby se nové zdroje, zejména v energetice, daly vybudovat. Teď budujeme plyn a na to potřebujeme podporu. Pak budeme budovat jádro, k čemuž nám bude stačit, pokud se oficiálně v rámci taxonomie uzná tento zdroj jako jiné bezemisní zdroje. Mezitím transformujeme průmysl a i to je o zdrojích a čase, aby firmy měly prostor na přechod na nové technologie. Změny se dělat musí, ale postupně. Ne v rámci ideologie, ale s rozvahou, tak aby se tady nezničilo to, co se tady desítky a stovky let buduje. Evropa se někdy chová zbytečně sebemrskačsky. Dnes je lídrem v oblasti snižování emisí, ale limity utahujeme čím dál víc a paradoxně nás to dostává do situace, kdy tím nahráváme asijským velmocím, aniž bychom pomáhali snižování emisí. Typické je to u oceli. Na jednu stranu přes emisní povolenky a ekologizaci snižujeme produkci v Evropě, ale spotřeba oceli neklesá. Autoprůmysl a stavaři nakupují ještě ve větší míře. Musíme nakupovat z Turecka, Ukrajiny, Číny a jiných asijských zemí, kde se vyrábí v rámci provozů, které jsou úplně jinak účinné než ty evropské a produkují více CO2. Takže to působí opak. Jestliže si Evropa utahuje opasek, není možné, aby se akceptovalo to, že se to bude vyrábět s většími emisemi jinde. To nedává smysl, tím se střílíme do vlastní nohy. Samozřejmě. Exportovat CO2 není řešení. Evropa se na to musí dívat v kontextu ostatních světových aktérů, musí to být vyvážené a rozumné. Pro zelené ambice se musí dělat maximum, o tom není pochyb. Jen dnes hledáme cestu, čas a nástroje, jak to udělat, aniž bychom zničili hospodářství, jinak cíle nebude z čeho platit. Ty peníze musí někdo vydělat. Všichni zelení nadšenci si musí uvědomit, že na všechny smělé ambice dnes vydělávají ti, které chtějí omezovat. Vlna postupného utlumování aut na standardní paliva začala už před několika lety, faktem ale je, že i v zemích, které jsou velmi ambiciózní, se to úplně nedaří podle plánu. I v Německu, které je bohatou zemí, dává do toho enormní zdroje a chce být jedním z lídrů, je zřejmé, že to nejde tak rychle, jak si představovali. A to nehovořím o Polsku nebo třeba o Slovensku. Myslím si, že bude ještě velká diskuse, zda se to stane v roce 2035, nebo o něco později. Jsou země, které si takové datum vytyčily, některé zvolily dokonce i dřívější termín, ale jiné se zase ozývají s tím, že ten rok není úplně reálný. Je docela možné, že to bude o několik let posunuto. Měli bychom si zachovat chladnou hlavu a dopočítat si to, protože to bude mít vliv na peněženky spotřebitelů. Musí být vybudována infrastruktura, na niž si musíme vydělat. Přizpůsobit se musí automobilky a nabízet dostatečné množství vozů v přijatelných cenách. Ty ambice jsou v zásadě v pořádku, ale někdy se mi to zdá jako zbytečně rychlá jízda. Mám pocit, že ten přechod se tlačí příliš politicky a ideologicky a pomíjí se ekonomické faktory a trochu se zapomíná na spotřebitele. Ten je tlačen do něčeho, co je ne vždy připraven respektovat a hlavně zaplatit. Pokud budou elektrovozy za dostupné ceny, tak jsem přesvědčen, že si je lidé budou kupovat. Dokud to tak nebude, tak se není možné divit určitému odporu. A ten není jen v Česku, ale i v zemích, které tomu hodně fandí. Je potřeba dobrá cena a infrastruktura. Na tom musí participovat výrobci i jednotlivé země. Určitě se budou rozvíjet i vodíkové technologie. ČR jako jedna z prvních představila před týdnem vodíkovou strategii, vodík je zdrojem budoucnosti. Nebude to ale tak rychle, jak si někteří představují. V automobilovém průmyslu je to o vodíkových stanicích. Do té doby pojedou elektromobily, protože vybudovat síť dobíječek je výrazně jednodušší. U nás jich dnes už máme optimální poměr jedna dobíječka na deset elektromobilů. Naše strategie je založená na výrobě vodíku, jeho využití, dopravě a skladování. Máme ji rozdělenou na etapy do roku 2025 a 2030 včetně peněz, které do toho budeme dávat. Dali jsme dohromady sestavu všech aktérů od výrobců přes investory, školy, vědce a podobně. Bude to silně podporované odvětví s cílem dostat vodíkové technologie do průmyslu, energetiky i dopravy. Jednáme se dvěma hlavními subjekty mezinárodního charakteru. Je to citlivá věc, nechtějí, abychom to příliš komentovali. Jejich názor respektujeme. Pracuje na tom asi desetičlenný tým ministerstva průmyslu a obchodu a věřím, že se podaří dohrát to, že alespoň jedna gigafactory bude v dohledné době schválena. Mohu prozradit, že za stát u toho bude určitě skupina ČEZ. Z našeho pohledu mám jednu dobrou a druhou méně dobrou zprávu. Ta dobrá je, že u dálnice D3 budeme na hranicích s Rakouskem o tři až pět let dříve než rakouští kolegové. V Dolním Dvořišti budeme nejdéle v roce 2025, rakouská strana odhaduje 2028 až 2030. U D11 to bude opačně, polská strana tam bude o rok až o dva dříve. Vyřešen je konečně obchvat Mikulova. A současně má ŘSD připravenou dokumentaci pro povolení stavby od novomlýnských nádrží až po hranice, což je průlom. Naopak problém je přechod přes zmíněné nádrže, to blokuje trvale jeden člověk, který takto prodloužil velké množství dopravních staveb, ač nikdy ve finále neuspěl. Je to cvok, ale dobrá zpráva je, že nový liniový a pak i stavební zákon, které jsme protlačili, tyto obstrukce zkrátí o jednotky let. To je úplný blábol, který šíří senátor Wagenknecht, který utrpěl v Senátu se svými návrhy totální debakl. Piráti nechtějí jádro, proto straší hausnumery. Je to velký úspěch navzdory všem škarohlídům, kteří tvrdili, že nám to Komise nedá, že bude zdržovat a tak dále. Jsme mezi zeměmi, kde to prošlo bez větších problémů, a bylo to vysoce oceněno. Je to asi nejambicióznější plán posledních desítek let, který jde do dekarbonizace, digitalizace, projektů s vysokou přidanou hodnotou, nejmodernějších forem vzdělávání, základního i aplikovaného výzkumu a třeba i do kultury a zdravotnictví. Není úzce zaměřený na jednu oblast, což myslím, že je dobře. Reflektuje, co jsme si vytyčili v naší vizi Česká republika – země pro budoucnost. Tedy že budeme moderní zemí založenou na znalostech a nejnovějších technologiích. To je vytržené z kontextu. Je tam 109 milníků a cílů, které máme splnit, a jedním z nich je, abychom zabezpečili vyhodnocování projektů i s ohledem na střet zájmů. Je to obecná podmínka čerpání, jež nesměřuje konkrétně k premiérovi nebo Agrofertu. My samozřejmě budeme kontrolními nástroji vlastníky dotčených firem zjišťovat, je to naprosto relevantní požadavek. Nebude v tom žádný problém. To zatím nechci komentovat. Jsem nominován za jižní Čechy, odkud pocházím, pravda je, že žiji ve středních Čechách. Finální jednání v rámci vrcholných orgánů ANO proběhne nadcházející týden. Dnes se ale na volby zatím nezaměřujeme, nezačali jsme žádnou velkou kampaň. Naše priorita dnes je zvládnout proočkovat, vypořádat se s covidem, nastartovat ekonomiku a připravit se na školní rok. Do regionů jsem jezdil před covidem i po něm, ne jenom do jižních Čech. Každý rozumný člověk koalice tvoří po volbách. A jakýkoli vznik koalic před volbami je chybným krokem, protože strany tím ztrácejí identitu a politické body. Domnívám se, že všechny z těch koalic, které dnes jsou, nepřežijí. Buď skončí do voleb, nebo těsně po volbách. Není to nic jiného než šidítko před voliči a je to snaha udělat jakýsi vzdoroblok vůči straně, která se nepotřebuje za nikoho schovávat. Myslím, že těch synergických efektů je tam obrovské množství a vytvořit ministerstvo hospodářství, které bude mít pod sebou infrastrukturu dopravní, průmyslovou a energetickou, tak jako je tomu i v některých jiných zemích, by prospělo oběma resortům. Posílily by, získaly by více financí a velmi silnou pozici ve vládě. K tomu ale musí být vůle všech aktérů. Pokud budu pověřen tím, abych ten projekt dotáhl, tak bych se do toho určitě pustil. Dvě ministerstva bylo nouzové řešení, takže spíše ne. Ale jsem rád, že jsme všem kritikům dali jasnou odpověď, že to není o počtu budov a úředníků, ale o systému řízení a prosazování priorit. Ač v době covidu, splnili jsme klíčové úkoly a obě ministerstva posílila jako nikdy předtím. Na druhou stranu uznávám, že není normální řídit dva úřady, jedu úplně nadoraz a občas si připadám jako v tom filmu Zítra ráno vstanu a opařím se čajem. Když jdu spát, mám někdy pocit, že se potkávám s Karlem, co zrovna vstává… Celý rozhovor si můžete přečíst v sobotním Právu


Líbia nem képes atombombát gyártani

Mohamed el-Baradei, a Nemzetközi Atomenergia-ügynökség főigazgatója szerint Líbia nem áll közel az atombomba gyártásához, ugyanis nem dúsítanak urániumot az arab országban. Líbia egy hete jelentette be, hogy kész aláírni az atomsorompó-szerződés kiegészítő jegyzőkönyvét, amely lehetővé teszi a Nemzetközi Atomenergia-ügynökségnek (NAÜ), hogy előre be nem jelentett ellenőrzéseket hajtson végre az ország nukleáris létesítményeiben. El-Baradei, aki az ellenőrzések megkezdésének egyeztetésére szombaton az észak-afrikai országba utazik, egy interjúban kijelentette: Líbia nem dúsít urániumot, amit, ha megtesznek, az első lépésnek tartanak egy bomba előállítása felé.


Fejlesztenek az atomhatalmak

Kivétel nélkül minden atomhatalom új atomfegyvereket fejleszt, és korszerűsíti a régieket, jóllehet a nemzetközi közösség az atomleszerelést tartja elsődleges céljának - közölte legfrissebb jelentésében a Stockholmi Nemzetközi Békekutató Intézet (SIPRI). A stockholmi intézet adatai szerint az idei év elején kilenc országnak - Oroszországnak, az Egyesült Államoknak, Nagy-Britanniának, Franciaországnak, Kínának, Indiának, Pakisztánnak, Izraelnek és Észak-Koreának - összesen 15 850 darab atomtöltete volt, ezek közül 4,3 ezer volt bevethető - rakétákra felszerelt - állapotban, és 1,8 ezer teljes hadkészültségben. Összehasonlításképpen: tíz évvel ezelőtt, 2010-ben 22 600 atomtöltetet tároltak világszerte, közülük 7650 volt bevethető.MTI MTI


Za chybné ozařování pacientů zaplatí zlínská nemocnice pokutu

Sto padesát tisíc korun za dlouhodobé přezařování pacientů. Tuto pokutu navrhuje uložit Státní úřad pro jadernou bezpečnost (SÚJB) Baťově nemocnici ve Zlíně. Její onkologické centrum v letech 2002 až 2005 pouštělo minimálně několika stovkám pacientů při léčbě v průměru o šestnáct procent vyšší dávky radiace, někteří dostali dávky vyšší až o zhruba 40 %. Právu výši navrhované pokuty potvrdil Čestmír Berčík ze specializované inspekční skupiny pro radioterapii SÚJB. Krajská nemocnice Tomáše Bati (KNTB) na pochybení onkologického centra přišla v polovině desetiletí, onkologové zprvu vůbec nic netušili. Posléze se ale zdravotnické zařízení zachovalo protizákonně, tříletý vážný problém se snažilo zamést pod stůl a ututlat. Na pochybení o několik let později upozornil média a Státní úřad pro jadernou bezpečnost bývalý zaměstnanec zlínského onkologického centra, podle kterého se přezařování týkalo až 1500 pacientů. „Vedení nemocnice na sebe bere plnou zodpovědnost při placení pokuty. Pochybení tam bylo ze strany zaměstnanců tehdejší Baťovy nemocnice. Zodpovědnost za tento případ samozřejmě nese i vedoucí onkologického centra primář Milan Kohoutek,“ řekl Právu nynější ředitel KNTB Bohuslav Škubal. Náhradu vzniklé škody bude podle svých slov požadovat po zaměstnancích, kteří pochybili, i po samotném primáři. „Někteří už nejsou pracovníky naší nemocnice,“ poznamenal ředitel. Proč si vlastně zlínská onkologie tak dlouho zahrávala se zdravím pacientů? „Lékař předepíše určitou dávku, a tu vztahuje k povrchu pokožky. Kdežto v případě Baťovy nemocnice byl rentgenový ozařovač nastaven tak, že tu dávku vztahoval na podpovrchovou léčbu do dvou centimetrů hloubky. Takže ta radiace byla v průměru o šestnáct procent vyšší. Není to ale životu nebezpečné,“ přiblížil Právu Berčík. Zlínští onkologové si podle něj neuvědomili, že mají úplně nový přístroj, a ten byl naprogramovaný jinak, než bylo potřeba. „Přístroj měli nastavit v systému, ve kterém léčba probíhá,“ doplnil. Samotná pokuta se však nevztahuje ani tak k chybám při ozařování. „Ve správním řízení ji navrhujeme za to, že nemocnice nedodržela zákon. Hlavně v tom, že nám lékaři pochybení včas neohlásili, i když už na něj v roce 2005 přišli. Což je vážný prohřešek,“ dodal Berčík. K obdobným chybám podle inspektora v nemocnicích občas dochází. „Máme nastavený systém, jak by je měla jednotlivá pracoviště odhalit a jak nás o případném přezařování mají co nejdřív informovat, aby k podobným problémům nedocházelo v jiných zařízeních. Zlínská nemocnice věděla, že nás má informovat, ale vyhodnotila to jinak,“ dodal Čestmír Berčík.


"Průšvih visí na vlásku." Drábová o nejhorším scénáři v okupované jaderné elektrárně

“Informace o radiační situaci na Ukrajině budu poskytovat do doby, než Rusáka vyženou. Už se na to těším,” říká předsedkyně Státního úřadu pro jadernou bezpečnost Dana Drábová. Podle ní Záporožská jaderná elektrárna vydrží téměř cokoliv, ale to, že její zaměstnanci musí pracovat pod stresem, zavání “průšvihem”. Co by to znamenalo? A jaký největší problém by se při jaderné katastrofě řešil? 0:35 - 4:20Umí si Dana Drábová představit svůj den bez toho, že by na Twitter napsala zprávu, že "radiační situace na Ukrajině zůstává normální"? 4:20 - 8:54Proč v Záporožské jaderné elektrárně stále visí průšvih na vlásku a co změnila okupace ruskou armádou na jejím fungování. Kdyby se "průšvih" v hypotetickém scénáři přece jenom stal, Česko katastrofa přímo nezasáhne, co je však třeba podle Drábové čekat, bude další vlna uprchlíků. 8:54 - 10:05V případě, že by Rusko využilo taktické jaderné zbraně, nastane situace, na kterou se podle Drábové připravit nedá - zavládne panika. Faktický dopad na Českou republiku by ale takový útok podle odbornice neměl. 10:05 - 17:10O tom, že kupovat jódové tablety je zbytečné a jejich užívání může naopak poškodit metabolismus štítné žlázy. 17:10 - 18:45Na sociálních sítích komunikuje Drábová bez servítek, kde je ale její hranice, za kterou už nepůjde? 18:45 - 22:52Obešlo by se Česko bez nového bloku Jaderné elektrárny Dukovany? Jaký bude mít vliv stavba nového bloku na energetickou soběstačnost Česka? A vrátí se někdy nízké ceny energií?


Kim straszy bombą atomową. Nastraszmy i jego, zamiast bezproduktywnie namawiać go do opamiętania [ANALIZA]

Najnowsza odsłona napięć na Półwyspie Koreańskim wychodzi poza rutynowe reagowanie Korei Północnej na manewry USA i Korei Południowej — pisze w specjalnym tekście dla Onetu ekspert Polskiego Instytutu Spraw Międzynarodowych Oskar Pietrewicz. Testując różnego rodzaju systemy rakietowe i sygnalizując gotowość przeprowadzenia próby jądrowej, KRLD stara się ugruntować swój status państwa dysponującego wiarygodnym odstraszaniem nuklearnym i jak najlepiej wykorzystać dogodną dla siebie koniunkturę międzynarodową. W środę 2 listopadaKorea Płn. przeprowadziła największą w historii tego kraju manifestację potencjału rakietowego– wystrzeliła 23 pociski z 13 różnych miejsc. Część rakiet poleciała na zachód, w kierunku Morza Żółtego, a część na wschód, spadając do wód Morza Japońskiego. W ciągu zaledwie 24 godzin KRLD wystrzeliła więcej pocisków rakietowych niż przez cały 2017 r., gdy przeprowadziła swój ostatni test jądrowy. Ponadto w kierunku Morza Japońskiego poleciało ok. 100 pocisków artyleryjskich. Kolejnego dnia Korea Płn. wystrzeliła co najmniej trzy rakiety balistyczne oraz ok. 80 pocisków artyleryjskich. Jedną z rakiet był najprawdopodobniej pocisk o zasięgu międzykontynentalnym (powyżej 10 tys. km), ale według źródeł południowokoreańskich jego test zakończył się niepowodzeniem. Bezpośrednim powodem, który skłonił Koreę Płn. do przetestowania rekordowej liczby pocisków rakietowych w ostatnich dniach, były manewry Korei Płd. i USA. Dalsza część artykułu znajduje się pod materiałem wideo W rozpoczętych w ostatni dzień października ćwiczeniach sił powietrznych "Vigilant Storm" bierze udział co najmniej 240 samolotów. Chodzi m.in. o myśliwce wielozadaniowe F-35, których zadaniem w potencjalnym konflikcie byłoby zniszczenie wrogich baz wojskowych, stanowisk rakietowych i miejsc, gdzie przebywa północnokoreańskie przywództwo. Dzień później Korea Płn. przestrzegła, że odpowie na manewry i słowa dotrzymała. Nie bez powodu północnokoreańskie pociski wylądowały u wschodnich i zachodnich wybrzeży Półwyspu Koreańskiego, a jeden z nich spadł do morza 25 km po południowej stronie linii demarkacyjnej (de facto granicy). KRLD testuje w ten sposób reakcje urzędującej od maja br. administracji Yoon Suk-yeola. Od początku swoich rządów prezydent Korei Płd. podkreśla konieczność militarnego reagowania na północnokoreańskie prowokacje. Temu służy m.in. wznowienie manewrów z USA na dużą skalę, z których większość była zawieszona w ostatnich pięciu latach. Poprzedni prezydent Południa, Moon Jae-in, uznawał je za niepotrzebne prowokowanie Północy, do której wyciągał rękę, a prezydent Donald Trump – za zbędny wydatek. Do tego pandemia COVID-19 utrudniła wznowienie ćwiczeń. Gdy już do nich doszło, KRLD uznała to za dobrą okoliczność do sprawdzenia zarówno odważnych deklaracji Yoona, jak i własnych zdolności bojowych. Choć ostatnia odsłona napięć na Półwyspie Koreańskim jest powiązana z ćwiczeniami USA i Korei Płd., to faktem jest, że Korea Płn. rozpoczęła bicie rakietowych rekordów już w styczniu br. Ostatnie testy są elementem szeroko zakrojonych zabiegów KRLD na rzecz potwierdzenia jej statusu mocarstwa atomowego, dysponującego wiarygodnym i zróżnicowanym arsenałem odstraszania nuklearnego. Obecne działania Korei Płn. są efektem przewartościowań, jakie zaszły w polityce zagranicznej tego kraju po nieudanym szczycie Kim Dzong Una z Donaldem Trumpem w Hanoi w lutym 2019 r. Fiasko rozmów skłoniło Koreę Płn. do odejścia od ugodowej jak na jej standardy, postawy i przyspieszenia zbrojeń rakietowo-nuklearnych. Podczas 8. Zjazdu Partii Pracy Korei w styczniu 2021 r. Kim ogłosił pięcioletni plan modernizacji potencjału obronnego, w tym rozbudowy taktycznych zdolności jądrowych i systemów rakietowych różnego zasięgu. Północnokoreańskie działania nabrały rozpędu w bieżącym roku. Od stycznia KRLD przetestowała m.in. rakiety krótszego zasięgu na paliwo stałe, takie jak KN-23 (wzorowane na rosyjskich Iskanderach) i KN-24, najpewniej zdolne przenosić ładunki jądrowe i razić dowolny cel na terytorium Korei Płd. W marcu po raz pierwszy od listopada 2017 r. przeprowadziła próbę pocisku o zasięgu międzykontynentalnym. Zerwała tym samym ogłoszone przez nią moratorium na testy uzbrojenia tego rodzaju, które ogłosiła w kwietniu 2018 r., aby zachęcić Donalda Trumpa do rozmów. W ślad za testami KRLD zmieniła doktrynę nuklearną. Przyjęta podczas wrześniowej sesji Najwyższego Zgromadzenia Ludowego (parlamentu) ustawa zastąpiła obowiązujący od 2013 r. dokument, w którym KRLD odżegnywała się od użycia broni jądrowej jako pierwsza, traktując ją wyłącznie jako narzędzie odstraszania i zapobieżenia wybuchowi konfliktu. Nowe prawo odchodzi od tych założeń, dopuszczając możliwość wyprzedzających uderzeń jądrowych w sytuacji, gdy w ocenie władz w Pjongjangu nuklearny lub konwencjonalny atak na kierownictwo państwa, dowództwo sił jądrowych lub inne "ważne cele" jest nieuchronny. Dotyczy to również sytuacji, gdy zdaniem władz użycie broni jądrowej byłoby jedynym sposobem na deeskalację konfliktu konwencjonalnego. Tym samym Korea Płn. częściowo wzoruje się na rosyjskiej doktrynie "eskalacji dla deeskalacji". Poza przyjęciem nowej doktryny Kim Dzong Un ogłosił, że KRLD już nigdy nie będzie rozmawiać na temat denuklearyzacji. Aby nie być gołosłowną, KRLD testuje kolejne elementy arsenału. Na przełomie września i października przeprowadziła serię ćwiczeń z wykorzystaniem broni rakietowej i artyleryjskiej. Podobnie do najnowszej odsłony napięć, wtedy również oficjalnym uzasadnieniem była odpowiedź na wspólne manewry USA i Korei Płd. (wówczas morskie). Zgodnie ze słowami Kima z 10 października wrześniowo-październikowe testy potwierdziły gotowość "użycia zdolności jądrowych w każdej sytuacji" i służyły symulacji uderzeń na porty, lotniska i bazy wojskowe w Korei Płd. W ocenie południowokoreańskich ekspertów testy te były pierwszym oficjalnym sprawdzeniem gotowości operacyjnej uzbrojenia zdolnego przenosić taktyczną broń jądrową. Kolejnym logicznym krokiem Korei Płn. wydaje się próba nuklearna. Według amerykańskich i południowokoreańskich władz KRLD zakończyła techniczne przygotowania do przeprowadzenia testu atomowego. O ile ostatnia próba, z września 2017 r., służyła przetestowaniu ładunku termojądrowego, o tyle teraz KRLD zależy na sprawdzeniu ładunków taktycznych, o mniejszej mocy. Byłoby to spójne z deklaracjami przywódcy, który podkreśla konieczność posiadania nie tylko strategicznego, ale też taktycznego arsenału jądrowego. Niewykluczone, że Pjongjang zdecyduje się na kilka eksplozji, podobnie jak Indie, które w ciągu kilku dni w maju 1998 r. przetestowały różnej mocy głowice jądrowe. Dla postronnego obserwatora kolejne testy rakietowe i atomowe Korei Płn. mogą wydawać się groteskową próbą zwrócenia na siebie uwagi i "wymachiwaniem szabelką". Dla Korei Płn. są one jednak nieodłącznym elementem funkcjonowania tego państwa. Posiadanie głowic jądrowych i środków do ich przenoszenia ma kluczowe znaczenie zarówno w polityce zagranicznej i bezpieczeństwa, jak i wewnętrznej Korei Płn. Dla Kim Dzong Una odstraszanie jądrowe jest gwarantem przetrwania jego reżimu, a rozwój potencjału nuklearno-rakietowego – dziejową misją zapoczątkowaną przez jego dziadka, Kim Ir Sena i kontynuowaną przez ojca, Kim Dzong Ila. Władze w Pjongjangu zdają sobie sprawę, że wiarygodność odstraszania jądrowego zależy od posiadania niezawodnego arsenału. Kolejne testy dostarczają północnokoreańskim inżynierom i wojskowym niezbędnych informacji na temat zaawansowania kolejnych rozwiązań. Choćby ostatnia nieudana próba pocisku dalekiego zasięgu pokazała, że jest nad czym pracować. A skoro nie wszystko działa tak, jak powinno, to trzeba testować dalej. O tym, że opracowanie działającej broni rakietowej nie jest najłatwiejsze, przekonali się niedawno również Koreańczycy z Południa. Jeden z ich pocisków wystrzelonych na początku października w reakcji na północnokoreańskie próby eksplodował wkrótce po starcie i spadł zaledwie 700 m od budynków mieszkalnych. Próby rakietowe i nuklearne nabierają wyjątkowego znaczenia w kraju, w którym władza nie ma za bardzo czym się pochwalić przed obywatelami i sama przyznaje, że ma problemy z zapewnieniem podstawowych potrzeb społeczeństwa. Testy pokazują, że co jak co, ale KRLD należy do elitarnego klubu atomowego. Służą też wzmocnieniu legitymacji reżimu, który podkreśla konieczność dalszych zbrojeń w sytuacji coraz większego zagrożenia zewnętrznego (bo tak są interpretowane manewry USA i Korei Płd.). A to uzasadnia ogrom wyrzeczeń i kosztów, jakie muszą ponosić obywatele. Do tego arsenał nuklearno-rakietowy jest jedynym narzędziem oddziaływania Korei Płn. na inne państwa i sytuację w regionie. Za jego pomocą stara się ona zwłaszcza osłabić sojusz USA z Koreą Płd. Chodzi przede wszystkim o podważenie wiarygodności sojuszniczej Waszyngtonu. Przez rozwój potencjału rakietowo-nuklearnego Północ chce doprowadzić do sytuacji, w której USA nie zareagują na północnokoreański atak na Południe, gdyż będą obawiać się północnokoreańskiego kontruderzenia jądrowego na bazy amerykańskie w regionie czy wręcz amerykańskie terytorium. Mając na uwadze nadchodzące wybory do Kongresu, KRLD przypomina o sobie amerykańskim politykom i wyborcom. Drogą eskalacji stara się skompromitować politykę administracji Joe Bidena, która m.in. w niedawno opublikowanej strategii obrony narodowej potwierdziła dążenia do denuklearyzacji Półwyspu Koreańskiego i gotowość rozmów z KRLD. Ta jednak odrzuca amerykańskie oferty, wychodząc z założenia, że mocarstwa atomowe mogą rozmawiać co najwyżej na temat kontroli i ograniczenia zbrojeń, a nie jednostronnego rozbrojenia. Korea Płn. rozwija potencjał militarny i eskaluje napięcia na Półwyspie Koreańskim, korzystając z dogodnych z jej punktu widzenia uwarunkowań międzynarodowych. Są one dla niej dużo korzystniejsze niż choćby w latach 2016–2017. Wówczas stali członkowie Rady Bezpieczeństwa ONZ, w tym Chiny i Rosja, przyjmowali rezolucje nakładające kolejne sankcje na KRLD po jej próbach rakietowych i atomowych. Obecnie napięcia i spory między USA a Chinami i Rosją są tak duże, że porozumienie między nimi jest bardzo mało prawdopodobne. Wyrazem tego było np. odrzucenie przez Pekin i Moskwę amerykańskiego projektu rezolucji w maju br. KRLD zakłada, że nie spotkają jej żadne poważne konsekwencje. Jeśli więc testować, to właśnie teraz. Dla zdobycia chińsko-rosyjskich "pleców", od kilku miesięcy KRLD robi wiele, aby przypodobać się Moskwie i Pekinowi. Od początku rosyjskiej agresji na Ukrainę Korea Płn. otwarcie popiera Rosję: w marcu była jednym z pięciu państw, które sprzeciwiły się potępieniu Rosji na forum Zgromadzenia Ogólnego ONZ, w lipcu uznała niepodległość tzw. republik ludowych, a w październiku – rosyjską aneksję czterech ukraińskich obwodów. Ponadto sygnalizowała gotowość wysłania robotników do Donbasu, a według amerykańskiego wywiadu dostarcza Rosji uzbrojenie. Z kolei w przypadku Chin, Korea Płn. jednoznacznie wspiera ich politykę wobec Tajwanu, oskarżając USA – np. przy okazji wizyty Nancy Pelosi w Tajpej – o ingerowanie w wewnętrzne sprawy ChRL. Eskalując napięcia, KRLD testuje wiarygodność sojuszniczą USA wobec Korei Płd. w momencie, gdy USA są silnie zaangażowane w Europie. To, że w ten sposób KRLD działa na korzyść Rosji i Chin, nie oznacza jednak, że jest ona w jakikolwiek sposób przez nie kontrolowana. KRLD traktuje obu sąsiadów wybitnie instrumentalnie. Formalny sojusz z Chinami naznaczony jest głęboką nieufnością. Wystarczy wspomnieć, że jednym z pierwszych posunięć Kim Dzong Una było usunięcie wuja Jang Song Thaeka i jego prochińskiego stronnictwa. To zresztą rodzinna tradycja dynastii Kimów, którzy w zarodku dusili jakiekolwiek oznaki zewnętrznych wpływów. Nie zmienia to faktu, że w warunkach globalnych napięć Korea Płn. dokonała wyboru, opowiadając się po stronie chińsko-rosyjskiego tandemu w jego zabiegach o ograniczanie globalnych wpływów USA i osłabianie ich sojuszy. Po latach prób wynegocjowania złagodzenia sankcji i normalizacji stosunków z USA Pjongjang na tę chwilę postawił krzyżyk na dialogu z Amerykanami. Uznał, że czas rozmów minął i jedynym wyborem jest zbliżenie z ChRL i Rosją – nawet jeśli nie jest to rozwiązanie idealne, bo wiąże się m.in. z pogłębiającym się uzależnieniem gospodarczym od Chin. Kolejna odsłona trwającego od 30 lat kryzysu rakietowo-nuklearnego na Półwyspie Koreańskim unaocznia znany od lat problem: jak dotąd nikt nie znalazł sposobu na powstrzymanie Korei Płn. przed rozbudową jej potencjału militarnego. Wszelkie wysiłki służące nakłonieniu KRLD do denuklearyzacji – zarówno na drodze negocjacji, jak i presji polityczno-gospodarczej – zakończyły się fiaskiem. Oficjalna retoryka i realne działania pokazują, że KRLD nie ma zamiaru porzucić broni jądrowej. Wręcz przeciwnie, należy przyjąć, że będzie wykorzystywać każdą okazję, aby rozwijać swój potencjał. USA i ich sojusznicy stoją przed zadaniem prowadzenia polityki, która będzie dostosowana do realiów, a więc będzie odpowiadać na wyzwania wynikające z istnienia nuklearnej Korei Płn. Choć jeszcze wielokrotnie z ust amerykańskich polityków i nie tylko, padną słowa o dążeniu do denuklearyzacji Półwyspu Koreańskiego, to będą to przede wszystkim deklaracje bez szans na realizację. Po latach nieudanych działań na rzecz rozbrojenia nuklearnego KRLD nadszedł czas, aby USA i Korea Płd. przede wszystkim wzmacniały zdolności do obrony i odstraszania Korei Płn. Bo od denuklearyzacji ważniejsze jest zapobieżenie niekontrolowanej eskalacji, która mogłaby się skończyć pełnoskalowym konfliktem z użyciem broni jądrowej.


Radioaktív céziumot találtak tejporban

A japán Meiji élelmiszeripari vállalat visszavonja a terméket, amiben radioaktív anyagot talált. A szakértők azt feltételezik, hogy a fukusimai atomerőmű balesetekor a levegőbe került sugárzó részecskék okoztak gondot. Kövesse az Indexet Facebookon is! A Meiji keddi bejelentése szerint 400 ezer doboz csecsemőknek szánt, kizárólag Japánban forgalmazott tejport hív vissza a boltok polcairól. Egyelőre tisztázatlan, hogy a radioaktív cézium miként került a tejporba, de a cég illetékesei azt feltételezik, hogy a fukusimai atomerőmű balesetekor kibocsátott részecskék lehetnek a sugárzás forrásai. Elképzelhető, hogy a szárításhoz használt forró levegő tartalmazta a cézium izotópokat. A Meiji mérései azt mutatták, hogy kilogrammonként akár 30,8 becquerel is lehet a tejpor cézium-szintje. Bár Japánban a megengedett határérték 200 Bq/kg lenne, a vállalt saját döntése alapján visszahívja a terméket. Nincs vége Úgy tűnik, Japán még nagyon sokáig érzi majd a tavaszi atomerőmű-baleset hatásait. Hétfőn derült ki, hogy újra radioaktív anyagokkal szennyezett vízszivárgott az erőmű környékéről a az óceánba. Novemberben pedig több,egymástól független kutatás is kimutatta, hogy veszélyes mértékben radioaktív a talaj az erőmű 70 kilométeres körzetében, az ott mért értékek még a katasztrófa után megemelt sugárzási szintent is meghaladják. A tanulmányok megjelenése utánhirtelen megtiltottáka Fukusimában megtermelt rizs forgalmazását. Korábban a Japán kormány korai, nem átfogó vizsgálatokra hivatkozva azt állította, hogy a terület biztonságos. 5 könyvTöbb mint 600 meghökkentő, érdekes és tanulságos történet! Kövesse az Indexet Facebookon is!


Sytuacja w elektrowni jądrowej w Zaporożu alarmująca. "Mieliśmy kilka incydentów"

Szef Międzynarodowej Agencji Energii Atomowej (MAEA) Rafael Grossi przekazał, że sytuacja elektrowni jądrowej w Zaporożu jest alarmująca ze względu na działania wojenne - podaje kommersant.ru. Dodał, że w kwietniu teren zaporoskiej elektrowni został zaatakowany przez drony. - Powiedziałbym, że sytuacja nadal jest alarmująca, ponieważ w tej chwili trwa aktywność wojskowa i mieliśmy kilka epizodów, z których jeden sprowadził mnie z powrotem do Rady Bezpieczeństwa ONZ – powiedział Grossi. Dodał przy tym, że sytuacja w elektrowni jest "bardzo delikatna" - informuje kommersant.ru.Dalsza część artykułu pod materiałem wideoAgencja przypomniała, że od 1 września 2022 r. inspektorzy MAEA są stale obecni w zakładzie, aby monitorować przestrzeganie pięciu zasad. Dotyczą one zakazu rozmieszczania ciężkiego sprzętu wojskowego i prowadzenia ognia z terenu zakładu, zapewnienia bezpieczeństwa, ochrony zewnętrznych linii energetycznych.Elektrownia w Zaporożu była w kwietniu wielokrotnie ostrzeliwana przez m.in. drony. Natomiast 18 kwietnia kierownictwo Zaporoskiej Elektrowni Atomowej przekazało, że  ukraińskie wojsko po raz drugi w ciągu miesiąca uderzyło w jedyne na świecie centrum szkoleniowe.Jak mogliśmy przeczytać na początku kwietnia, kontrolowana przez Rosjan Zaporoska Elektrownia Atomowa, znajdująca się na Ukrainie,została zaatakowana przez ukraińskie drony wojskowe. Wówczas szef MAEA Rafael Grossi apelował o powstrzymanie się od naruszania zasad bezpieczeństwa.Chcesz mieć wpływ na rozwój serwisu money.pl?Weź udział w badaniu


Népszavazás lesz Tajvan új atomerőművéről

Elképzelhető, hogy népszavazáson döntenek Tajvan negyedik, nagyrészt már kész atomerőművének sorsáról - ismertette a sziget kormányzatának álláspontját Csiang Ji-hu kormányfő hétfőn. Kövesse az Indexet Facebookon is! A létesítmény ellenzői a 2011. márciusi pusztító erejű földrengés és cunami által a japán fukusimai atomerőműben okozott károkra és következményeire hivatkozva egyre hangosabban követelik a beruházás leállítását. Az ellenzék és az aktivisták szombatra nagy atomellenes felvonulást hirdettek meg. Csiangot a múlt héten iktatták be hivatalába elődje lemondását követően. A népszavazás lehetőségének bejelentésével meglepte a közvéleményt. Közölte, hogy ezzel hosszú évek óta húzódó vita végére tehetnek pontot. A kormányfő ugyanakkor figyelmeztetett, az erőműépítés esetleges elutasításának ára van, s az majd a villanyáramszámlákban jelenik majd meg, és a lakosságnak számolnia kell áramkimaradásokkal is. A Tajpejhez közeli Kungliao kerületben 1999 óta épülő erőmű már igen előrehaladott állapotban van, s tulajdonosa, az állami Taipower úgy számol, hogy 2015-re már szerepet kapna Tajvan energiaellátásában. A vállalat által üzemeltetett három atomerőmű a sziget energiaszükségletének húsz százalékát adja. Tajvanon nem ritkák a földrengések, mivel a sziget két kéreglemez határához van közel. 1999 szeptemberében egy a Richter-skála szerinti 7,6 erősségű földmozgásnak csaknem 2400 halálos áldozata volt. Kövesse az Indexet Facebookon is!


Knihy v Íránu skokově zdražují. Na čtenáře dopadají západní sankce

Čtením nových knih se donedávna mohli rozptylovat Íránci sužovaní hospodářskou krizí, ke které přispěly sankce uvalené Západem kvůli zdejšímu jadernému programu. Nejen nové romány jsou teď ale v Íránu čím dál dražší a nakladatelé si nevědí rady s prudce rostoucími cenami papíru, píše agentura AFP. Dříve stála kniha čítající 200 stran okolo 400 tisíc íránských rijálů, v přepočtu 200 korun. Teď její cena stoupla na milion rijálů, tedy přes 500 korun. "A většinu z toho tvoří vyšší náklady," tvrdí Rezá Hašemínežád, který vede nakladatelství Ofok. Jak upozorňuje agentura AFP,Íránpapír výhradně dováží. Na samotný import se sice sankce nevztahují, právě kvůli nim ale nakladatelé musí platit zahraniční měnou. Ve finále tak cena nové knihy přímo závisí na kurzu rijálu. V důsledku toho teď nakladatelé škrtají v edičních plánech a snižují počty stran nových knih tím, že je sázejí menším písmem. "Knižní trh zažívá obrovskou krizi, která by mohla přerůst v krizi existenční," varuje Emily Amrajová z nakladatelství Húpa, jež se zaměřuje na knihy pro děti a dospívající. Cena papíru v souvislosti s protipandemickými opatřeními, růstem cen energií i dražší redakční prací roste celosvětověvčetně Česka. Írán je v horší situaci kvůli sankcím, které na něj uvalil bývalý americký prezident Donald Trump. V roce 2015 blízkovýchodní mocnost podepsala mezinárodní dohodu, v níž se zavázala omezit svůj jaderný program výměnou za zrušení sankcí. O tři roky později ale Trump od smlouvyodstoupila sankce obnovil. Írán odmítá, že by usiloval o výrobu atomové bomby. Americký prezident argumentoval, že dohoda je nedokonalá a nelze ověřit, zda ji Írán dodržuje. "Od chvíle, kdy sankce v roce 2018 začaly platit, šla cena papíru nahoru," potvrzuje Emily Amrajová. Totéž už vloni v širších souvislostechnapsaldeník New York Times, podle nějž dnes zboží v Íránu stojí až dvojnásobek toho, co před krizí, životní úroveň klesla také v hlavním městě Teheránu a nejen na venkově vzrostla chudoba. Od chvíle, kdy Trumpa v Bílém domě vystřídal prezident Joe Biden, mezinárodní společenství usiluje o obnovu jaderné dohody, která by mohla znamenat i zrušení sankcí. Írán se ale mezitím potýká s hospodářskou krizí. "Rijál ztrácí hodnotu, cena papíru placeného v dolarech roste celosvětově, do toho narůstá cena za přepravu, kterou rovněž musíme platit v dolarech, a kvůli tomu všemu je knižní trh v obrovských problémech," shrnuje Hosejn Motevalí, majitel nakladatelství Húpa. Ekonom Djavad Salehi-Isfahani z americké polytechnické univerzity Virginia Tech vlonispočítal, že počet Íránců, kteří musí vyžít se zhruba 120 korunami na den, za poslední dekádu vzrostl z 10 na 13 procent. Na venkově dnes zhruba čtvrtina obyvatel žije v chudobě. Íránští nakladatelé mají situaci specifickou ještě proto, že koncovou cenu knihy musí oznámit dopředu. Pak už s ní ze zákona nelze hnout. "V praxi to znamená, že než dostanu rukopis, udělám sazbu a pošlu knihu do tiskáren, můžu přijít o veškeré výdělky a ještě prodělat, pokud mezitím papír zase zdraží," dodává Rezá Hašemínežád z nakladatelství Ofok. Lépe na tom nejsou ani spisovatelé, kteří v Íránu dostávají honorář dle počtu stran, nikoliv v závislosti na tom, jestli jsou známí nebo zda se jejich tituly dobře prodávají. "Prodat jakoukoliv knihu je dnes skoro zázrak. Už dřív chodili zákazníci většinou ze střední třídy, jenže ti za stávající recese mají co dělat, aby jim zbylo na jídlo," míní Hašemínežád. Podle agentury AFP už kvůli stávající krizi několik menších íránských nakladatelství skončilo. "Spousta skvělých malých podniků, které vydávaly špičkové knihy, už z trhu odešla," potvrzuje Emily Amrajová z nakladatelství Húpa. Íránská státní agentura IRNA vloniuvedla, že v zemi působí přes 1100 nakladatelů, tři čtvrtiny titulů ale vydává stovka největších firem. Právě ty se nyní snaží přizpůsobit. "Abychom udrželi zákazníky, prakticky se připravujeme o veškerý zisk, snižujeme počet stran, abychom náklady udrželi na minimu, a snažíme se knihy vydávat digitálně, abychom nemuseli platit za papír," vyjmenovává Rezá Hašemínežád. "I největší firmy ale takhle přežijí maximálně rok dva," odhaduje. Dnes jsou ještě íránská knihkupectví plná titulů vytištěných před tím, než ceny papíru rapidně vzrostly. "Za pár měsíců ale zásoby dojdou a až zákazníci uvidí nové ceny, bude to pro ně šok," varuje Hašemínežád. Na ulici Engheláb v centru Teheránu, kde sídlí několik knihkupectví, agentura AFP oslovila šedesátiletého Behdžáta Mazlúmího. Bývalý učitel už je v důchodu a knihy si může koupit leda z druhé ruky, jak říká. "Na nové knihy nemám peníze už několik let. I pouliční prodavači je prodávají hrozně draze," stěžuje si. A pokud se situace nezlepší, pro někdejší kulturní velmoc může mít dalekosáhlé důsledky. V chudších částech země se íránské děti už dřív jen obtížně seznamovaly s literaturou. "V sociálně deprivovaných oblastech teď vyrůstají lidi, kteří nejsou schopni srozumitelně hovořit persky. Ti to samozřejmě v životě nebudou mít lehké," varuje Rezá Hašemínežád z nakladatelství Ofok.


Észak-Korea: nő az atomháború veszélye

Kövesse az Indexet Facebookon is! Szombaton két amerikai B-1B Lancer bombázó közösen gyakorlatozott a dél-koreai légierő egységeivel az észak-koreai demarkációs vonal közelében, világos figyelmeztetésül Phenjannak - jelentette szombaton a Yonhap dél-koreai hírügynökség. Vasárnap Észak-Korea reagált is, a Rodong Szinmun pártlap vasárnapi számában írtakat az MTI közölte: Phenjan provokációnak tekinti azt, hogy két B-1B amerikai hadászati bombázó gyakorlatozott a Koreai-félszigeten, Észak-Korea szerint a veszélyes művelet növeli egy atomháború veszélyét. A gyakorlatozás válasz volt arra, hogy a phenjani rezsim július 4-én, az amerikai függetlenség napján, röviddel a hamburgi G20-csúcsot megelőzően tesztelte első interkontinentális ballisztikus rakétáját. Kínát is zavarja A G20-csoport hamburgi csúcsértekezletének zárása után egy megbeszélés keretében Hszi Csin-ping kínai elnök vendégül látta amerikai kollegáját, Donald Trumpot, aki arról beszélt, hogy időbe telhet, amíg megfékezik Észak-Korea nukleáris ambícióit, de meggyőződése, hogy Washingtonnak és Pekingnek ez sikerülni fog. Steven Mnuchin amerikai pénzügyminiszter később újságíróknak elmondta, hogy a másfél órás megbeszélésen Hszi azt hangsúlyozta, tárgyalni kell Észak-Koreával. A kínai elnök azt mondta, hogy a kínai haditengerészet jövőre részt vesz a RIMPAC (Rim of the Pacific Exercise), amerikai vezetéssel zajló nemzetközi tengeri hadgyakorlaton. A kínai vezető Trumpnak kifejtette: Peking támogatja azt, hogy atomfegyvermentessé váljon a Korea-félsziget, megteremtve ott a békét és a stabilitást. Kínát dühítik Észak-Korea ismétlődő nukleáris robbantásai és rakétatesztjei, és Hszi Hamburgban megismételte azt a kínai elvi álláspontot, amely szerint a nemzetközi közösség ugyan szükségszerűen válaszol Észak-Koreának az ENSZ Biztonsági Tanácsa határozatait megsértő lépéseire, fokoznia kellene azonban erőfeszítéseit a tárgyalások előmozdítására, a helyzet kezelésére és ellenőrzésére. A kínai vezető megismételte, hogy Peking ellenzi a THAAD amerikai rakétavédelmi rakétarendszer hadrendbe állítását Dél-Koreában, álláspontja szerint az veszélyezteti Peking biztonságát. Washington és Szöul viszont arról biztosította Kínát, hogy a rendszer csupán az Észak-Korea elleni védekezést szolgálja, nem irányul Kína ellen. A Hszinhua kínai hírügynökség jelentése szerint a kínai és az amerikai államfő megállapodott arról, hogy a Koreai-félsziget nukleáris ügyében szoros kapcsolatban maradnak és lépéseiket egyeztetik. A terepszemle közben nekihajtottak egy fának. Dél-Korea felajánlására pedig nem is reagáltak. A volt diplomata azt is közölte, miről tárgyalna Phenjan Washingtonnal. Kövesse az Indexet Facebookon is!


Nagyon magas a sugárzás a fukusimai talajvízben

Kövesse az Indexet Facebookon is! A két és fél évvel ezelőtti japán atombaleset óta a legmagasabb szintre nőtt szerdán a sugárzás szintje a Fukusima-1 atomerőmű környéki talajvízben - közölte az erőművet üzemeltető vállalat, a TEPCO. A kettes reaktortól keletre lévő ipari kút vízében literenként 1,3 millió becquerel a sugárzás mértéke, miközben a tengerbe leengedhető talajvíz sugárszennyezettsége nem haladhatja meg a 60 ezer becquerelt. A TEPCO szerint a vízben erős a béta-sugárzás, amiből arra lehet következtetni, hogy stroncium-90-es sugárzó izotóp és trícium van benne. A szakemberek jelenleg keresik a megemelkedett sugárzás okát a vízben. Nem zárják ki, hogy szivattyúrendszer hibája okozza a problémát. A sugárszennyezett víz szivárgása okozza talán a legnagyobb fejtörést a fukusimai kármentesítők számára. A két évvel ezelőtti földrengésben és szökőárban megrongálódott erőmű alagsori helyiségeiben, a talajelvezető rendszerben és az üzem területén lévő tartályokban legkevesebb 360 ezer tonna sugárszennyezett víz gyülemlett fel. Kövesse az Indexet Facebookon is!


ernoby dostane nový kryt

Oceový kolos má zakry nebezpený nukleárny odpad. Zmestila by sa do aj Socha slobody. ERNOBY, BRATISLAVA. Nikto nevie, koko svinstva je pod rozpadávajúcim sa sarkofágom, rozpráva Nataa Olejnienko. A to ernoby a jeho havarovaný tvrtý blok pozná ako málokto. Ke vybuchol, ila v priahlom atómovom mesteku Pripja, odkia musela odís. Dnes v zakázanej zóne pracuje.SkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamouSkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamou Nataa je jednou z tých, ktorí pracujú v 30-kilometrovej oblasti okolo ukrajinskej jadrovej elektrárne. Tá pred 26 rokmi vystraila svet, zamorila as Európy a stála tisícky ivotov. Mnohí nesú následky dodnes. Jednoducho, niekedy mi z krvi zmizne elezo a ani si to nevimnem. Nemyslím si, e je to preto, e tu pracujem. To je pre ten výbuch, rozpráva Nataa. Fakty Nový sarkofág Má by hotový v roku 2015. Náklady sa pohybujú okolo miliardy eur, prispeli Európska únia, Spojené táty, Japonsko a alie krajiny. Celkové kody katastrofy z 26. apríla 1986 sa odhadujú na vye 130 miliárd eur. Zniené zdravie je vak len jedným z dedistiev nevydareného experimentu, po ktorom sa do vzduchu dostali tony rádioaktívnych astíc. alie tisícky ton zostali uväznené pod improvizovaným betónovým sarkofágom, ktorému sa práve koní záruka. A vyprania lehoty sa nebojí len vláda v Kyjeve, ktorá dáva na údrbu odstavenej atómovej elektrárne desa percent zo svojho rozpotu. Aj s medzinárodnou finannou pomocou zaali Ukrajinci zaali presne na 26. výroie katastrofy oficiálne stava nový sarkofág. Gigantická iapka z ocele za miliardu eur sa bude stava tri roky, prípravy vak beia dlhie. Starý sarkofág sa povauje za nespoahlivý u od konca minulého storoia, jeho náhrada by mala ochráni Ukrajinu a jej susedov pred nebezpenou radiáciou najmenej sto rokov. Oceový kryt nad tvrtým blokom bude vái takmer 30-tisíc ton, vysoký bude 109 a iroký 257 metrov. Pohodlne by sa do zmestila aj americká Socha slobody. Nebezpené svinstvo, ako tomu hovorí Nataa, vak pod ním zostane na neurito. Experti dodnes nevedia, o presne v bloku íslo tyri ostalo a ako o najbezpenejie roztavený reaktor a zvyky paliva odstráni. Ke bude nový sarkofág hotový, mala by sa zaa druhá fáza prác - likvidácia nukleárneho odpadu. S mylienkou, e by mal by alie desaroia znovu len zakrytý, sa nechcú experti zmieri. Kým sa im to vak podarí, bude do ernobya dochádza okolo tritisíc zamestnancov, ktorí tu pracujú na tom, aby u druhýkrát nevydesili svet. Nemôeme elektráre len tak vypnú a odís, rozpráva stavebná ininierka Irina Obuvenko. Nielen pre u predstavuje práca v ernobyli venú pohotovos.


Japonsko chce do 15 let skončit s auty na benzinový pohon. Hodlá být bezemisní

Japonsko chce zhruba do 15 let skončit s dopravními prostředky na benzinový pohon. V pátek to oznámil japonský kabinet, když představoval program takzvané strategie zeleného růstu. Avizované kroky navazují na dřívější oznámení premiéra Jošihideho Sugy, který v říjnu přislíbil, že Japonsko do roku 2050 dosáhne uhlíkové neutrality. Představený plán předpokládá, že kolem roku 2035 budou výrobciautomobilůmísto nových vozů sbenzinovýmmotorem prodávatelektromobilyvčetně hybridů a vozidel s palivovými články, uvedla agentura Reuters. Aby vláda podpořila příklon k elektromobilům, plánuje do roku 2030 snížit cenu baterií více než o polovinu. Oznámená strategie zeleného růstu si stanovila dosažení cílů v různých oblastech. Počítá s nárůstem poptávky po elektřině o 30 až 50 procent do roku 2050 a usiluje o zvýšení kapacityobnovitelných zdrojůenergie tak, aby se v Japonsku podílely na 50 až 60 procentech spotřeby. Podle údajů k letošnímu březnu tvořily tyto zdroje v zemi kolem 18 procent celkových dodávek elektřiny. Vláda se chce zaměřit hlavně na rozšíření větrných elektráren na moři.Japonskoplánuje naopak snížit závislost na jaderné energii. Suga ve svém říjnovém projevu zdůraznil, že takzvané zelené investice nejsou zátěží, ale příležitostí. Vláda rovněž plánuje přijít z daňovými pobídkami a dalšími typy finanční podpory pro firmy a předpokládá, že takzvaný zelený byznys bude kolem roku 2050 generovat kolem dvou bilionů dolarů ročně (21,5 bilionu Kč). Plán také počítá se snížením ceny vodíku a naopak se zvýšením jeho spotřeby asi na 20 milionů tun kolem roku 2050 v oblastech, jako je výroba energie a doprava.


Földrengés rázott meg egy iráni atomerőművet

Egy 6,3-as erősségű földrengés rázta meg egy délnyugat-iráni atomerőmű környékét. Arról, hogy megrongálódott-e a létesítmény, egyelőre nem érkeztek hírek, de legalább hárman életüket vesztették a rengés miatt. Erős - a Richter-skála szerinti 6,3-as erősségű - rengés rázta meg délelőtt a földet Iránban, az ország egyetlen atomerőműve közelében -jelentetteaz amerikai Geológiai Szolgálat (USGS). Az epicentrum mindössze 89 kilométerre volt Bushehrtől, ahol az atomerőmű van. Az iráni állami média tudósítása szerint legalább három ember meghalt a rengésben, és várhatóan nőni fog a halálos áldozatok száma. Egyelőre nincsenek információk arról, hogy keletkeztek-e, és ha igen, milyen károk. A közösségi szájtokon sokan még Dubaiból és Abu Dhabiból is jelentették, hogy megérezték a földmozgást. Irán atomprogramja körül régóta nagy a nemzetközi figyelem, miután attól lehet tartani, hogy az ország atomfegyverek fejlesztésén dolgozik. Teherán viszont mindeddig ragaszkodott ahhoz a magyarázathoz, hogy csupán békés céljai vannak az atommal Bushehrben és más helyszíneken. Az iráni szeizmológiai központ, amely a teheráni egyetemé, 6,1-es erősségű földrengést regisztrált Bushehr tartományban, a Kaki nevű város közelében. Azóta legalább öt utórengést is észleltek, a legerősebb 5,4-es erősségű volt.


Japonský minister sa ospravedlnil za vyjadrenia o atómovej bombe

Japonský minister obrany Fumio Kjuma sa v nedeu ospravedlnil za svoje výroky, ktorými oznail bombardovanie Japonska atómovými bombami za nevyhnutné pre ukonenie druhej svetovej vojny. Kjuma vyhlásil, e ho mrzí, o povedal v sobotu poas tlaovej konferencie v jeho rodnom Nagasaki. Informovala o tom agentúra Kjódó.SkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamouSkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamou Kjuma v sobotu povedal, e bombardovanie ukonilo vojnu a poda neho sa tomu nedalo zabráni. USA zhodili atómové bomby na mestá Horiima a Nagasaki na konci druhej svetovej vojny. Kjuma alej uviedol, e zhodenie bomby spôsobilo v meste obrovské utrpenie, voi Spojeným tátom vak nepociuje odpor, pretoe to zabránilo vstupu Sovietskeho zväzu do vojny s Japonskom. Kjumove vyjadrenia vyvolali zo strany obetí a príbuzných obetí rozhorenie a ostrú kritiku. "Ameriania ospravedlujú bombardovanie tým, e to zachránilo mnoho amerických ivotov," povedal 78-roný Nobuo Mijake, predstavite skupiny obetí ijúci v Tokiu. "Prekrauje to vetky medze, ke japonský politik vysloví takýto úsudok. Japonsko je obeou." Japonské oficiálne miesta vyjadrenia ministra zatia nekomentovali. USA zhodili 6. augusta 1945 bombu s prezývkou "malý chlapec" na Hiroimu. Pri vôbec prvom atómovom útoku na svete zahynulo najmenej 140 tisíc udí. O tri dni neskôr dopadla na Nagasaki bomba "tuko", ktorá zabila asi 74 tisíc udí. Japonsko, ktoré zaútoilo na USA v Pearl Harbour, kapitulovalo 15. augusta 1945. Tí, ktorí atómové výbuchy preili, trpeli závanými ochoreniami z oiarenia, vrátane rakoviny a ochorení peene. Japonský premiér inzo Abe dnes uviedol, e sa nechystá iada od Spojených tátov ospravedlnenie za zhodenie atómových bômb na Hiroimu a Nagasaki v druhej svetovej vojne. "Myslím si, e je dôleitejie, aby sme sa sústredili na jadrové odzbrojenie ne vyuívali svoju energiu na poadovanie ospravedlnenia od Spojených tátov," povedal Abe. "Ako oban Nagasaki aj ako minister obrany musí (Kjuma) naalej stá na ele úsilia o jadrové odzbrojenie," povedal premiér. aktualizované o 13.32 Autor: ks


Írán o měsíc prodloužil dohodu o monitorování svých jaderných provozů

Írán o měsíc prodloužil dohodu o monitorování svých jaderných pracovišť. Informoval o tom Mezinárodní agenturu pro atomovou energii (MAAE), která dohled provádí. Podle Reuters to v pondělí potvrdil šéf MAAE Rafael Grossi. Dohoda vypršela v neděli. Předseda íránského parlamentu Mohammad Kalíbaf v neděli oznámil, že Írán přestal poskytovat inspektorům MAAE přístup ke kamerovým snímkům ze svých jaderných provozů. Původně měla jeho spolupráce s MAAE skončit v únoru, ale Írán ji o tři měsíce prodloužil. Monitorování je součástí dohody o íránském jaderném provozu z roku 2015 známé pod zkratkou JCPOA. Grossi měl kvůli vypršení termínu vystoupit na tiskové konferenci v neděli, ale odložil to, což podle světových agentur svědčilo o pokračujících vyjednáváních. Íránská televize už v neděli oznámila, že se zvažuje měsíční prodloužení dodody. Grossi v pondělí sdělil, že dohoda je bez dalších podmínek prodloužena na základě vyjednávání se šéfem íránského jaderného programu Alím Akbarem Sálehím. MAAE má podle předchozího ujednání právo analyzovat snímky z monitorovacích kamer umístěných v íránských jaderných provozech a kontrolovat, zda se tam neporušuje JCPOA. Írán však dohodu přestal roku 2019 dodržovat poté, co se od ní rozhodly odstoupit USA, které také obnovily svá sankční opatření. Loni v prosinci íránský parlament schválil zákon, který dal vládě dva měsíce na to, aby vyjednala uvolnění amerických sankcí proti Íránu. V případě neúspěchu měla změnit postoj k plnění dohody i v otázce spolupráce s MAAE. V únoru pak Írán přestal dodržovat takzvaný dodatečný protokol, jenž umožňoval MAAE vykonávat bleskové inspekce jeho jaderných provozů. MAAE se s ním ale dohodla na pokračování nezbytných ověřovacích a monitorovacích aktivit s tím, že měla omezený přístup k jaderným zařízením a nemohla podnikat bleskové inspekce. Toto ujednání, dohodnuté 21. února, mělo platit pouze tři měsíce. Vypovězení spolupráce s MAAE by mohlo mít vliv na rozhovory, které začaly před několika týdny ve Vídni a jejichž cílem je udržet JCPOA při životě. Ve hře je možnost, že se USA k dohodě vrátí a Írán se jí bude znovu řídit. Porušuje ji už ale v mnoha směrech, dělá si nadlimitní zásoby obohaceného uranu, obohacuje na více než 60 procent, ačkoli JCPOA povoluje nanejvýš 3,67 procenta, zprovoznil také vysokokapacitní odstředivky. USA s Íránem jednají nepřímo a podmiňují svůj návrat k dohodě a zrušení části sankcí tím, že ji Írán bude znovu dodržovat.


Pozitivní posun, hodnotí šéf ČEZu konečnou podobu taxonomie

Generální ředitel energetické společnosti ČEZ Daniel Beneš hodnotí dočasné zařazení jádra a plynu mezi čisté zdroje energie jako pozitivní posun, aby Česká republika mohla transformovat energetiku a ekonomiku na bezemisní. Beneš to uvedl na twitteru. Konečná podoba se proti původnímu návrhu z přelomu roku dočkala několika změn. Evropská komise například odstranila dílčí termíny pro přechod k čistému plynu a ponechala jen konečný rok 2035, kdy budou muset zelenými investicemi podpořené podniky využívat pouze nízkoemisní plyny. U jádra se zásadní podmínky nezměnily, státy tedy budou muset mimo jiné mít hlubinná úložiště vyhořelého paliva od roku 2050. „Má smysl se ozvat. Platí to i v případě projednávání klíčových parametrů taxonomie EU. Dosáhli jsme pozitivního posunu, abychom byli schopni úspěšně transformovat naši energetiku, a tedy i ekonomiku na bezemisní," uvedl Beneš. U jaderných zdrojů byla doplněna udržitelnost z nich vyráběného tepla, podmínka licencování u požadavku paliva nepodléhajícího haváriím a byla upravena podmínka pro notifikaci jaderných projektů – ta se nyní vztahuje pouze na investice nad 40 mil EUR. Beneš vyzdvihl právě u plynu zrušené dílčí termíny na dekarbonizaci plynových zdrojů a stanovení zlomového termínu 31. prosince 2035 pro nové projekty. „Ty musí být od 1. ledna 2036 bez zemního plynu, a tedy bezemisní. U jaderných zdrojů byla doplněna udržitelnost z nich vyráběného tepla, podmínka licencování u požadavku paliva nepodléhajícího haváriím a byla upravena podmínka pro notifikaci jaderných projektů – ta se nyní vztahuje pouze na investice nad 40 milionů eur (zhruba miliarda Kč)," dodal. Na dočasné zařazení jádra a plynu mezi čisté zdroje energie mají členské země Evropské unie odlišné názory. Komise v taxonomii vyšla vstříc zemím jako Francie, Polsko či Česko, které chtějí na jádro a plyn sázet při odstavování elektráren či tepláren využívajících uhlí nebo ropu. Pravidla, jejichž cílem je přesvědčit soukromé investory k podpoře zmíněných zdrojů v příštích dvou desítkách let, kritizuje skupina dalších států a Rakousko Komisi hrozí žalobou. Komise zdůrazňuje, že pravidla mají být pouze návodem pro investory, kteří budou chtít své peníze vložit do udržitelných projektů. Nijak však neomezují členské státy v tom, jaký energetický mix si zvolí, mají pouze urychlit přechod k nízkouhlíkovému hospodářství.


Ponorku Kursk previezli na konenú

Murmansk 27. apríla (TASR) - Posledný transport vraku ruskejjadrovej ponorky sa v noci nadnes skonil. Ruské vojenské námorníctvopreviezlo ponorku ... Murmansk 27. apríla (TASR) - Posledný transport vraku ruskej jadrovej ponorky sa v noci nadnes skonil. Ruské vojenské námorníctvo previezlo ponorku na peciálnom pontóne pomocou desiatich aných remorkérov z Rosakova na základu v meste Snenogorsk, informovala dnes ruská Severná flotila.SkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamouSkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamou V Snenogorsku v továrni Nerpa na severe Koského polostrova z ponorky Kursk odstránia es pokodených balistických rakiet, z dvoch jadrových reaktorov vymontujú pouité jadrové palivo a oderpajú rádioaktívnu chladiacu zmes. Ponorku preskúmajú ete raz znalci a vyetrovatelia ruskej generálnej prokuratúry. Tých okrem iného zaujíma, kadia a ako rýchlo sa zatopila posledná deviata sekcia ponorky. Do nej sa uchýlila as posádky, ktorá preila výbuchy v prednej asti. Väiu as ponorky neskôr zorotujú, no as plavidla s reaktormi bude opä zavarená a torzo spustia do vody. V Rusku neexistuje vhodný skladu pre rádioaktívne asti reaktorov, ktoré nemono zorotova a na výstavbu skladu pre rádioaktívne komponenty ponoriek nemá Moskva peniaze. Najviac rizík pri transporte bolo poda vojenských expertov spojených s prekládkou ponorky z obrovského 300-metrového plávajúceho doku v Rosakove na mení plávajúci dok. Kursk, na ktorom predtým zavaril vetky technologické otvory i chýbajúcu as provy, museli spolu s dokom najprv potopi, potom ponorku odvliekli nad druhý pontón a následne usadili a vynorili z vody. Ruská ponorka Kursk stroskotala 12. augusta 2000 poas manévrov v Barentsovom mori v dôsledku dvoch silných explózií v prednej asti. Na ponorke zahynula celá 118-lenná posádka a plavidlo sa podarilo vyzdvihnú z mora a o rok neskôr. Od vlaajej jesene do konca marca experti v Rosakove odstraovali v ponorke závaly, hadali telesné pozostatky námorníkov a dôkazy pre objasnenie tragédie. Poda stále len predbených záverov ruských vyetrovateov výbuch torpéda na ponorke zavinila vnútorná porucha kontrukne nevyhovujúcej strely. Oficiálne závery vyetrovania oznámia a po preskúmaní trosiek provy, ktoré sú zatia stále na dne Barentsovho mora. Vybrané fragmenty ponorky plánuje ruské námorníctvo vyzdvihnú zo stometrovej hbky v máji. (spravodajca TASR Bohdan Kopák) tim


Orbán: Nem győztünk Brüsszelben

Kövesse az Indexet Facebookon is! „Nem győztünk, de esélyt teremtettünk magunknak a későbbi győzelemre” – jelentette ki Orbán Viktor miniszterelnök az Európai Tanács csütörtöki ülésének eredményeit értékelővideóüzenetében, melyet a Facebookon tett közzé. Az európai állam- és kormányfők kétnaposbrüsszeli csúcstalálkozójának éjszakába nyúló tárgyalásai után egy felemás zárónyilatkozatszületett: MINDEN TAGÁLLAM EGYETÉRTETT ABBAN, HOGY SZERETNÉK, HA EURÓPA KARBONSEMLEGESSÉ VÁLNA 2050-IG, DE Lengyelország ellenkezése miatt JÖVŐ JÚNIUSRA HALASZTOTTÁK AZ ÉRDEMI DÖNTÉST ARRÓL, EZT HOGYan IS FOGJÁK KIVITELEZNI. A magyar miniszterelnök a történteket így kommentálta: Sikert értünk el, mert megteremtettük az esélyt arra, hogy az ezután meghozandó klímavédelmi szabályok olyanok legyenek, hogy ne a szegényebb országok és ne a szegényebb emberek fizessék meg ennek az árát. A kormányfő célkitűzése az volt, hogy az új szabályok nem vegyék el a pénzt az egyébként felzárkózást kitűző országok elől, bátorítsák a nukleáris energia felhasználását, és esélyt teremtsenek arra, hogy a klímaváltozás ne eredményezze se az üzemanyag, se az élelmiszer árának növekedését. Azt is kiemelte, hogy „Magyarország klímabajnok, ezt is Brüsszelben elismerik. Az 1990 óta a szén-dioxid-kibocsátást leginkább csökkenteni képes országok közé tartozunk.” (Borítókép:Orbán Viktor magyar és Mateusz Morawiecki lengyel miniszterelnök az EU-tagországok állam- és kormányfői évzáró találkozóján Brüsszelben 2019. december 12-én. Fotó:Miniszterelnöki Sajtóiroda/Fischer Zoltán/MTI) Kövesse az Indexet Facebookon is!


Nowa superbroń Francji. Ma zasięg do 10 tys. km i wyjątkową precyzję [ANALIZA]

Francja przeprowadziła ostatnio testy nowego strategicznego pocisku balistycznego M51.3. Innowacyjna broń, która stała się sercem nuklearnego arsenału Paryża, ma zasięg sięgający 10 tys. km oraz dużo lepszą precyzję celowania niż poprzednie modele. To jednak niejedyne cechy czyniące tę broń tak wyjątkową. Chociaż Francja jest członkiem NATO, jej arsenał nuklearny nie jest częścią zintegrowanej wojskowej struktury dowodzenia sojuszu. Paryż może zatem podejmować decyzje w dużej mierze niezależnie. Według francuskiej agencji zamówień obronnych DGApierwszy test nowej broni zakończył się sukcesem.Niedawny lot międzykontynentalnej rakiety balistycznej M51.3 nie mógł pozostać niezauważony. Po wystrzeleniu pocisku z bazy wojskowej w pobliżu Biscarrosse na południowo-zachodnim wybrzeżu Francji nocne niebo rozbłysło mocnym światłem. Lot, który odbył się 18 listopada, był nieuzbrojony, czyli odbył się bez głowic nuklearnych. Trzecia generacja pocisku dalekiego zasięgu M51 będącego w służbie od 2010 r. jest elementem programu nuklearnego z udziałem czterech dużych okrętów podwodnych francuskich sił zbrojnych. Pierwszy z nich zostanie wyposażony w rakietę M51.3 w 2025 r. Na jeden okręt podwodny można załadować 16 pocisków nuklearnych. Podobnie jak inne zachodnie potęgi nuklearne Paryż również dąży do odstraszania przeciwników za pomocą uzbrojonych okrętów podwodnych. W marcu 2022 r. w odpowiedzi nainwazję Rosji na UkrainęFrancja tymczasowo rozmieściła na patrolu dwa okręty podwodne z bronią nuklearną. Paryż może również wystrzeliwać bomby atomowe z ok. 40 własnych specjalnych myśliwców Rafale. Nieco ponad 60 lat temu Francja po raz pierwszy zdetonowała bombę atomową na algierskiej Saharze, dołączając tym samym do grona mocarstw nuklearnych. Według najnowszego raportu opublikowanego przez Sztokholmski Międzynarodowy Instytut Badań Pokojowych (SPIRI) – szwedzki think tank specjalizujący się w analizie zbrojeń – Paryż posiada łącznie 290 głowic nuklearnych. Podczas zimnej wojny głowic było prawdopodobnie dwa razy więcej. Według SIPRI Rosja posiada obecnie łącznie prawie 6 tys. głowic. Stany Zjednoczone mają ich 5,5 tys. Kilka tygodni temu odbył się testowy lot amerykańskiej rakiety i zakończył się niepowodzeniem. Nowa generacja francuskich pocisków nuklearnych wystrzeliwanych z okrętów podwodnych wpisuje się w globalny trend modernizacji arsenałów nuklearnych przez dziewięć krajów posiadających broń tego typu. Według SIPRI kraje te to USA, Rosja, Wielka Brytania, Francja, Chiny, Indie, Pakistan, Izrael i Korea Północna. W 2021 r. Paryż podjął również decyzję o opracowaniu nowej generacji okrętów podwodnych o napędzie jądrowym, z których można wystrzeliwać pociski z bronią jądrową. Dziewiczy lot nowego francuskiego pocisku nuklearnego odbył się zaledwie kilka tygodni po nieudanym locie testowym także nieuzbrojonego międzykontynentalnego pocisku balistycznego Minuteman z USA. Obserwatorzy spodziewają się wkrótce również kolejnego lotu testowego — nowego rosyjskiego pocisku nuklearnego Satan 2/Sarmat. Twórcą i producentem trzeciej generacji francuskiego pocisku nuklearnego M51 jest ArianeGroup, spółka joint venture Airbusa i francuskiej firmy Safran produkującej silniki. Grupa nie publikuje szczegółowych informacji dotyczących rozwoju M51.3 ani pierwszego lotu trójstopniowej rakiety. W komunikacie prasowym podano jednak, że był to lot kwalifikacyjny mocniejszej wersji rakiety. Test wpisał się w pierwotnie zaplanowane ramy czasowe i kosztowe. Na stronie internetowej AirbusGroup pojawiła się informacja, że"M51 to centralny element (francuskich zdolności — red.) odstraszania nuklearnego". ArianeGroup jest głównym wykonawcą projektu M51, w który zaangażowanych jest ponad 900 francuskich firm przemysłowych. Tajemnicą poliszynela jest, że duża europejska rakieta nośna Ariane, która również jest budowana przez ArianeGroup, także korzysta z rozwoju M51. Grupa nie publikuje szczegółowego raportu rocznego, nie wiadomo zatem, jak duży jest francuski biznes związany z nowymi pociskami nuklearnymi. Eksperci wojskowi zakładają, że nowa wersja M51.3, o zasięgu zwiększonym do 10 tys. km ma lepszą precyzję i jest w stanie lepiej unikać obrony powietrznej niż obecnie używane modele M51.1 i M51.2. Według oficjalnych informacji lot testowy z celem na północnym Atlantyku został zakończony kilkaset kilometrów od wybrzeża. Ekspert do spraw broni jądrowej Hans M. Kristensen wskazał w specjalistycznym artykule opublikowanym w lipcu, że Francja nie tylko posiada broń jądrową przystosowaną do użycia jej okrętów podwodnych, ale także około czterech razy w roku ćwiczy wystrzeliwanie głowic za pomocą pocisków manewrujących z myśliwców Rafale. W marcu 2023 r. w ramach tego typu ćwiczeń odrzutowce Rafale wystartowały z francuskiego lotniskowca Charles de Gaulle na Morzu Śródziemnym. Pod rządami prezydenta Francji Emmanuela Macrona w latach 2019-2025 Paryż planuje zainwestować ok. 37 mld euro (161,5 mld zł). na utrzymanie i modernizację francuskich sił nuklearnych i infrastruktury.


Teherán ponúkol vedecké informácie o jadrovom programe Alírsku

TEHERÁN 28. novembra (SITA/AFP) - Iránsky prezident Mahmúd Ahmadínedád ponúkol poas pondelkového stretnutia alírskemu ministrovi energetiky ákibovi Chálilovi iránske vedecké poznatky z oblasti jadrových ... TEHERÁN 28. novembra (SITA/AFP) - Iránsky prezident Mahmúd Ahmadínedád ponúkol poas pondelkového stretnutia alírskemu ministrovi energetiky ákibovi Chálilovi iránske vedecké poznatky z oblasti jadrových technológií, informovala v utorok iránska tla. Poda Ahmadínedáda je Irán "pripravený podeli sa s Alírskom o svoje skúsenosti v rôznych oblastiach vrátane nevojenskej jadrovej technológie", citoval prezidenta vládny denník Iran.SkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamouSkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamou Alírsko je lenom Hnutia nezúastnených krajín, ktoré podporuje civilný jadrový program Iránu. Západ vak Irán podozrieva z tajného vývinu vlastných jadrových zbraní a v tejto súvislosti zvaujú v súasnosti svetové mocnosti návrh rezolúcie Organizácie Spojených národov, ktorá by na islamskú krajinu uvalila obmedzené sankcie za to, e nezastavil obohacovanie uránu.