Bütykölik az atomerőművet

Paks - Felére csökken a paksi atomerőmű 2. blokkjának teljesítménye, mert a rendszer egyik generátorának karbantartása folyik csütörtökön. A beavatkozás semmilyen biztonsági kockázattal nem jár, a blokk valószínű még ma újra működésbe lép. Az áramellátás az ország egész területén biztosított lesz a karbantartási munkálatok alatt.


Ukrajinci zvažují uzavření Záporožské jaderné elektrárny. Nemá zásoby topného oleje

Ukrajina zvažuje, že z bezpečnostních důvodů uzavře Rusy okupovanou Záporožskou jadernou elektrárnu. Řekl to ukrajinský expert na jadernou bezpečnost Oleh Korikov. Má obavy, že by mohl dojít topný olej pro záložní generátory. „Možnost odstavení se zvažuje,“ uvedl Korikov, který stojí v čele ukrajinského státního úřadu pro jadernou bezpečnost. Dodal, že zařízení vyrábí elektřinu pro své vlastní potřeby, ale pokud by se tak nedělo, musely by se spustit záložní dieselové agregáty. Reaktory vyžadují chlazení.  Dodal, že kvůli ruské agresi bylo obtížné doplnit zásoby topného oleje pro tyto generátory. „Mohli bychom se případně dostat do situace, kdy dojde topný olej, což by mohlo způsobit nehodu zahrnující i poškození aktivních zón reaktorů. To by mohlo způsobit únik radioaktivních látek do okolí,“ řekl a dodal: „To by mělo důsledky nejen pro území Ukrajiny, ale i přeshraniční dopady.“ Ruské jednotky obsadily elektrárnu na začátku března, ale dále ji provozují ukrajinští technici. Obě strany se navzájem obviňují z ostřelování elektrárny. Inspektoři Mezinárodního úřadu pro atomovou energii na místě zaznamenali poškození elektrárny i to, že ruská vojenská vozidla jsou u hal s generátory. Rusko také hrozilo, že elektrárnu připojí tak, aby dodávala elektřinu na okupovaný Krym. Elektrárna je odpojená od ukrajinské rozvodné sítě, protože palba přerušila elektrické vedení vysokého napětí. Proč Rusko zaútočilo na Ukrajinu|O co Rusku jde|Boje u Bachmutu|O čem všem Rusko lhalo|Ekonomické dopady války|Urkfašisti a banderovci|Podcast Zbytečná válka


Megemlékezést tartottak Japánban a hat évvel ezelőtti katasztrófa áldozatairól

Japánban szombaton megemlékeztek a hat évvel ezelőtti hatalmas földrengés és szökőár miatt bekövetkezett fukusimai atomerőmű-balesetről. Mint minden évben, idén is ezrek látogattak a szigetország északkeleti partvidékének a katasztrófa sújtotta több mint 500 kilométeres szakaszára. A hat évvel ezelőtti fukusimai atomerőmű-baleset legnagyobb elszenvedője Natori városa, ahol mintegy százan – főként a helyi iskolában életüket vesztő gyermekek szülei és barátai –, galamb formájú léggömböket engedtek fel, rajtuk az elhunytaknak szánt üzenetekkel: Örökké éltek az emlékünkben". Tömegek gyűltek össze Szendaiban, Isinomakiban, Rikuzentakatában, Minamiszanrikuban és valamennyi más helyen, amelyet a katasztrófa érintett. A földrengésben és a cunamiban 18 446 ember halt meg, illetve tűnt el, a fukusimai atomerőmű-baleset után a sugárzás miatt 123 ezer ember kényszerült otthona elhagyására. Országszerte egy perces csenddel emlékeztek helyi idő szerint 14 óra 46 perckor, amikor 2011. március 11-én bekövetkezett a pusztító cunamit kiváltó 9-es erősségű földrengés. Ugyanebben az időben Tokióban hivatalos megemlékezést tartottak Abe Sindzó kormányfő részvételével. A császári családot ezúttal az uralkodó és felesége helyett Akisino herceg és felesége, Kiko képviselte. A szertartás végén a feketébe öltözött 900 résztvevőt felkérték, helyezzen el egy fehér virágot az áldozatok emlékére emelt falnál. A kormányfő ígéretet tett, hogy gondoskodik a katasztrófa sújtotta lakosokról és az érintett térségek fejlesztéséről, valamint erősíti Japán részvételét a nemzetközi katasztrófa-elhárításban. Számos kitelepített panaszkodik azonban arra, hogy a hatóságok siettetik a lakosok visszatérését a sugárszennyezett területre, hogy a tokiói olimpia közeledtével rendezettnek tűnjék a helyzet. A kormány meg akarja mutatni a világnak, hogy a fukusimai balesetet a 2020-as olimpia előtt megoldották" – mondta az évforduló előtt tartott sajtótájékoztatóján Murata Hiromu. Kumamoto Mijako, a baleset áldozatait képviselő bizottságának tagjaként azt mondta, hogy az áldozatok nem felelősek a balesetért, és csak azt kérik a hatóságoktól, segítse az evakuáltakat, de ők nem teszik meg.


Paks2 mégis állami támogatással üzemel majd?

Lassan körvonalazódik az alku Paks ügyben Brüsszellel. Az is kiderült, hogy mégsem olyan jó az orosz hitel, mert Lázár más hitelezők után is érdeklődne. Kövesse az Indexet Facebookon is! Több brüsszeli forrásból is úgy értesültünk, hogy alakul a megegyezés a magyar kormány és az Európai Bizottság között Paks2 állami támogatásáról. Úgy tudjuk, ha a kormány feladja az eddigi álláspontját, miszerint állami támogatás nélkül is fenntartható, sőt nyereséges lesz az atomerőmű bővítése, a következő hónapokban zöld utat kaphat a projekt az Európai Unió ellenőrző testületétől. „Meghallgatjuk, hogy holnap mit mond a versenyjogi biztos, és majd meglátjuk, mik az érvei” – válaszolta Lázár János miniszterelnökséget vezető miniszter az EUrologusnak arra, hogy továbbra is tartják-e, hogy Paks mögött nincs állami támogatás, és nem fognak-e inkább azzal érvelni Brüsszelben, hogy van, de az szabályos. A versenyjogi biztos a dán Margrethe Vestager, akivel pénteken találkozik Lázár Brüsszelben. Az állami támogatást firtató vizsgálat tavaly májusbanindult, a párbeszédet a kormány kezdeményezte, ahogy Aszódi Attila, a paksi bővítésért felelős kormánybiztos szeptemberben hangsúlyozta azIndexnek. Azt mondta, ők kérték annak az álláspontnak a megalapozását, hogy ez a projekt állami támogatás nélkül is megtérül. A kormány számításai szerint ugyanis megtérül. Az erőmű teljes élettartamát tekintve nagyjából 17 forintba fog kerülni egy kilowattóra energia előállítása, és a villamos-energia piaci ár a kormány kalkulációi szerint ennél 10-15 százalékkal magasabb lesz 2025 körül, ezután pedig még drágábban lehet majd eladni. Ennek az egyik oka, hogy „radikális átalakulás lesz 2025 után az árampiacon az EU szén-dioxid-kibocsátás-csökkentési céljai miatt” – mondta Aszódi Attila. AzEnergiaklubnak, aRegionális Energiagazdasági Kutatóközpontnak és az Európai Bizottságnak is más eredmények jöttek ki az elmúlt két év elemzéseiben, ezért érthető, hogy az uniós testület vonakodik ráütni a pecsétet a projektre. Ők azt szeretnék elérni, hogy az EU-s piaci verseny független vállalatok között dúljon, és ne arról szóljon, hogy melyik ország kínál nagyobb támogatást a beruházó cégeknek. Másik forgatókönyv A rendszer azért valamennyire rugalmas. A brit Hinkley Pointra tervezett atomerőmű mögé beállt a brit állam: ártámogatást ígértek arra az energiára, amit az erőmű fog termelni az első 35 évben, és garanciát vállaltak a hitelre, amit az erőmű építtetőjének föl kell vennie a kivitelezéshez. A britek meggyőzték a Bizottságot, hogy a piacról nem tudták volna finanszírozni a projektet, és ez a legcélszerűbb módja, hogy pótolják azt az évi 60 gigawatt kapacitást, ami 2021 és 2030 között ki fog esni a rendszerükből a bezáró szén- és atomerőművek miatt. Lázár János úgy látja, hogy Paks2-nél egy ponton van érdemi vita Brüsszelben: hogy hány százalékos hasznot kell termelnie az erőműnek ahhoz, hogy piaci alapon is megtérüljön. Szerintük megéri, és a kormány által rendelt tavaly szeptemberiRotschild-tanulmányra hivatkozott. Ezen kívül az Európai Bizottság szerinte ragaszkodni fog ahhoz, hogy Paks2 nem lehet azMVMcsoportban, mert az egy monopólium, és Paks2-nek önállónak kell maradnia, az ott termelt áramhoz mindenkinek egyenlő feltételekkel kell hozzáférnie. Kiváltani az orosz hitelt Az orosz hitelről azt mondta Lázár János, hogy a megállapodásban foglalt előtörlesztési lehetőség miatt jogunk van kiváltani, és nemzetközi pénzpiaci szakértőkkel egyeztet, hogy van-e kedvezőbb hitel, amivel az oroszt ki lehet váltani a nemzetközi pénzpiacon. Úgy gondolja, afelminősítésután ezt érdemes megfontolni. Az viszont kérdéses, hogy valóban annyival hitelképesebb lett Magyarország a felminősítés után, hogy a világ egyik legjobb üzletének beharangozott orosz hitelnél most már kaphatnánk kedvezőbbet. Lehet, hogy inkább arról van szó, hogy biztonsági tartalék után kell nézni, mert az orosz költségvetés komoly likviditási problémákkal küzd, és nem biztos, hogy tudnak majd fizetni. Ne számítsunk gyors megegyezésre Jávor Benedek, a Párbeszéd Magyarországért EP-képviselője szerint is a legnagyobb esélye annak van, hogy a Bizottság ragaszkodik hozzá, hogy Paks2-ben van állami támogatás, de azt különleges feltételekre való tekintettel engedélyezheti. Ő azonban úgy értesült, hogy sok tárgyalásra van szükség, és rövid távon nem várható eredmény. „Én nem látom azokat a piaci zavarokat, amik miatt Magyarország energiaellátása nem oldható meg másképp, csak nukleáris projekttel” – mondta a képviselő az EUrologusnak. Az osztrák kormány tiltakozása is keresztbe tehet a megegyezésnek, ők ugyanis az uniós bíróságig vihetik az ügyet. Ausztria szerint már a Hinkley Point-i erőmű is aránytalanul torzítja az európai energiapiacot, várható, hogy Paks 2 ellen még határozottabban föllépnek majd. Bonyolítja a képletet, hogy unióseljárásfolyik az elmaradt közbeszerzési pályázat miatt a paksi bővítésre. Hogyha ez a vizsgálat jogsértést állapít meg, Paks 2 az állami támogatásra sem kaphat engedélyt. Szóljon hozzá az EUrologusFacebook-oldalán! A külügyminiszter a Roszatom vezetőivel is tárgyalt. Ezáltal tovább erősödik az energiaellátás biztonsága, és az ország függetlensége. A helyszínen jelenleg amerikai, német és francia cégek is dolgoznak. Kövesse az Indexet Facebookon is!


Nemeckí protitemelínski aktivisti sa zili na priechode Stráný - Philippsreut

Praha 28. apríla (TASR) - Protesty ekologických aktivistovproti juhoeskej jadrovej elektrárni Temelín stále pokraujú. Dnesokolo 14.30 h sa dnes ... Praha 28. apríla (TASR) - Protesty ekologických aktivistov proti juhoeskej jadrovej elektrárni Temelín stále pokraujú. Dnes okolo 14.30 h sa dnes na esko-nemeckom hraninom priechode Stráný - Philippsreut zaala ohlásená demontrácia nemeckých odporcov jadrovej energetiky a Temelína. Piatkové protesty Rakúanov sa zmenili na blokádu hraníc.SkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamouSkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamou Poda informácií eského rozhlasu sa na hraninom priechode Philippsreut stretlo pribline 2000 aktivistov, priom organizátori asi trojhodinového zhromadenia oakávajú úas zhruba 2500 udí. Protest zorganizovali ekologickí aktivisti z Bavorskej platformy proti atómovému nebezpeenstvu, ktorí majú obavy zo spojenia americkej a ruskej technológie a posúdenie ekologických dopadov elektrárne nie je poda nich dostatoné. Protestné akcie zorganizovali v piatok tie rakúski odporcovia Temelína ako reakciu na zamietavé stanovisko eskej strany na oficiálnu nótu Viedne. Rakúania povaujú túdiu o vplyvoch Temelína na ivotné prostredie, ktorú vypracovala medzinárodná expertná komisia na základe dohôd z Melku, za nedostatonú. Piatkové protestné zhromadenie Rakúanov na hraninom priechode Wullowitz - Dolní Dvoit, ohlásené od 18.00 do 22.00 h, sa zmenilo na blokádu priechodu a pretiahlo sa do neskorých noných hodín. Ete popoludní rakúski aktivisti na pol hodinu zablokovali cestu E-55 asi kilometer pred hraniným priechodom. Rakúski a nemeckí ekológovia a odporcovia jadrovej energetiky chcú týmito protestnými akciami zárove pripomenú 15. výroie havárie ernobyskej jadrovej elektrárne. (spravodajkya TASR Tatiana Novotná) dem


Uzavreli zniený reaktor ernobyskej jadrovej elektrárne: Zakrýva ho nová ochranná kupola

tvrtý blok jadrovej elektrárne v ukrajinskom ernobyli v utorok prekryli novou oceovou kupolou, ktorá uzavrela betónový sarkofág vybudovaný narýchlo po havárii v roku 1986. Ako informovala agentúra AP,ide o jeden z najambicióznejích stavebných projektov na svete. Otvori galériuNový kryt betónového sarkofágu reaktora jadrovej elektrárne v ernobyle.Zdroj: reuters Nová oceová kontrukcia má dku 165 metrov, výku 110 metrov a vái 36.200 ton. Na miesto urenia ju presúvali po elezninej trati niekoko dní. Nad sarkofág nad pokodeným reaktorom íslo 4 - teda na miesto prehriatia a výbuchu reaktora z 26. apríla 1986 -postupne preniesli nový kryt pomocou systému, ktorý pozostával z hydraulických eriavov.V rámci jedného cyklu sa kontrukcia posunula o 60 centimetrov. S presunom kupoly sa zaalo pred dvoma týdami a dnes dosadla na urené miesto. Otvori galériuNový kryt betónového sarkofágu reaktora jadrovej elektrárne v ernobyle.Zdroj: tasr Kupola prekryla rádioaktívne trosky reaktora a okolie bude tak pred rádioaktivitou chránené najmenej sto rokov, uviedla v utorok agentúra Ukrinform. Poda AP ide o významný krok k likvidácii následkov najhorej jadrovej havárie v dejinách udstva. Na financovaní tohto projektu v hodnote asi 1,5 miliardy eur sa podieala aj Európska banka pre obnovu a rozvoj.


Rowhani: Iran zachował prawa nuklearne

Zawierając porozumienie w Genewie z szóstką światowych mocarstw Iran zachował swoje prawa nuklearne - zapewnił prezydent Iranu Hasan Rowhani. Jak oświadczył, prawo jego kraju do wzbogacania uranu w celach pokojowych zostało uznane przez mocarstwa. Zapewnienia takie padły w otwartym liście, który Rowhani skierował do ajatollaha Alego Chameneia, najwyższego przywódcy duchowo-politycznego Iranu. - Prawa nuklearne Iranu, prawo narodu irańskiego do wzbogacania uranu, zostały uznane przez światowe mocarstwa - napisał Rowhani. Zapewnił też, że ustalenia z Genewy są zgodne z interesami krajów regionu i całego świata. - W porozumieniu (z "szóstką") prawo do wzbogacania uranu na terytorium irańskim zostało zaakceptowane, a system sankcji (gospodarczych nałożonych na Teheran) zaczął się chwiać - przekazała słowa Rowhaniego telewizja państwowa. Irański prezydent oświadczył także, że bezzwłocznie rozpoczną się rozmowy na temat "całościowego porozumienia". Ajatollah Chamenei z kolei ocenił, że porozumienie z Genewy daje podstawy do osiągnięcia dalszego postępu. Ocenę taką zawarł w liście do Rowhaniego opublikowanym przez agencję IRNA. W nocy z soboty na niedzielę prowadzące negocjacje w Genewie państwa z grupy 5+1 (USA, Chiny, Rosja, Wielka Brytania, Francja i Niemcy) osiągnęły porozumienie z Iranem w sprawie jego programu nuklearnego. Teheran zgodził się na ograniczenie niektórych działań w ramach tego programu w zamian za częściowe złagodzenie sankcji międzynarodowych i niewprowadzanie nowych sankcji przez sześć miesięcy. (JS)


EÚ zmieruje sankcie voi Iránu, zaal plni dohody o jadre

Európska únia zmieruje sankcie voi Iránu, rozhodli v Bruseli ministri zahraniných vecí lenských krajín. Urobili tak vreakcii na pondelkové kroky Teheránu, ktorý zaal plni dohody okolo svojho jadrového programu. Rozhodnutie únie prichádza po tom, o inpektori Medzinárodnej agentúry pre atómovú energiu (MAAE) odpojili kaskádu centrifúg vjednom ziránskych jadrových prevádzok. Teherán tak preruil obohacovanie uránu na 20percent, ako sa zaviazal vlani na jese vdohode so iestimi svetovými mocnosami. Pondelkovým rozhodnutím EÚ sa zmierujú obmedzenia na zákaz dovozu, prevozu a kúpu iránskych petrochemických výrobkov a spojených sluieb, napríklad poskytovanie plavidiel pre podobné obchody. Bude moné obchodova so zlatom a drahými kovmi siránskou vládou, jej úrady a centrálnou bankou vTeheráne. Poda dohody zminulého roka bol tie desakrát navýený prah pre finanné transakcie do a zIránu. Uahi by to malo najmä obchodu. Uvonenie sankcií, ktoré by malo zaa plati ete vpondelok po oficiálnom zverejnení, bude trva pol roka. Zaalo sa tak plnenie novembrovej dohody, ktorá Iránu prinesie zmiernenie medzinárodných sankcií. Teherán sa vnej zaviazal kobmedzeniu svojho jadrového programu výmenou za uvonenie asti sankcií. Odefinitívnej dohode sa bude ete len rokova. Mocnosti majú poda rozhovorov uvoni as financií zmrazených vzahranií a sprístupni Iránu doposia zakázané technológie. éfka diplomacie Európskej únie Catherine Ashtonová ráno oznámila, e nové kolo rozhovorov sIránom odefinitívnom urovnaní sporu by sa mohlo zaa za niekoko týdov. Vetko záleí na tom, o sa bude dia vpondelok. Dúfame, e zaneme znovu kona oniekoko týdov, povedala Ashtonová novinárom vBruseli. Ashtonová koordinuje postup iestich krajín rokujúcich sIránom: USA, Ruska, Francúzska, Británie, íny a Nemecka. Sporné obohacovanie uránu na 20percent tiepneho izotopu Irán zastavil dopoludnia miestneho asu (do 9:30 SE). Poda vyhlásenia éfa Iránskej organizácie pre atómovú energiu Alího Akbara Sálehího, ktoré priniesla oficiálna Tlaová agentúra islamskej republiky (IRNA), mali do uvedeného termínu odstavi dve kaskády vNatanze a tyri vo Fordó, o znamená, e výroba 20-percentného uránu je prakticky zastavená. Irán tak plní novembrovú dohodu so skupinou svetových mocností, ktorá má plati od pondelka najbliích es mesiacov. Ete vsobotu pricestovali do krajiny jadroví inpektori OSN, aby na obmedzovanie jadrového programu dohliadali. Hlavným predmetom dohody je práve výroba vysokoobohateného uránu vyvolávajúca obavy zvyuitia na zbrojné úely, ktorej sa Irán vzdá výmenou za iastoné zruenie sankcií zo strany Západu vrátane uvonenia 4,2miliardy dolárov (3,1mld. eur) vzmrazených aktívach. Irán môe pokraova vobohacovaní uránu na maximálne pä percent tiepneho izotopu, poda Sálehího vak zásoby materiálu obohateného na 20percent vystaia najbliie tyri alebo pä rokov. Islamská republika sa naalej odmieta vzda práva na vyuívanie jadrovej energie a popiera, e by sa usiloval ozískanie jadrovej zbrane, ako tvrdí znepriatelený Izrael.


Severní Korea odpálila další raketu. Podle Japonska zřejmě balistickou

Severní Korea odpálila východním směrem nad Japonské moře neidentifikovanou střelu. S odvoláním na jihokorejskou armádu o tom v neděli informovala agentura Reuters. Podle japonské pobřežní stráže by se mohlo jednat o balistickou střelu.Severní Korea letos provedla už osm raketových testů. Na konci ledna například odpálila raketu Hwasong-12, která se podle jihokorejského ministerstva obrany vznesla do výšky asi 2000 kilometrů a uletěla kolem 800 kilometrů. Podle médií šlo tehdy o největší raketovou zkoušku, jakou severokorejský komunistický režim podnikl od roku 2017.Japonský ministr obrany Nobuo Kiši uvedl, že nová raketa dosáhla výšky asi 600 kilometrů a uletěla zhruba 300 kilometrů. Dopadla mimo výlučnou ekonomickou zónu Japonska. „Od začátku roku se často objevují odpaly a Severní Korea pokračuje v rychlém vývoji technologie balistických raket,“ dodal Kiši. Severní Korea podle něj ohrožuje bezpečnost Japonska, regionu i mezinárodního společenství.Nejnovější raketa byla odpálena necelé dva týdny před prezidentskými volbami v Jižní Koreji, které se konají 9. března. Test se také uskutečnil v době, kdy se někteří představitelé Japonska a Jižní Koreje obávají, že Pchjongjang může pokračovat ve vývoji raket, zatímco mezinárodní pozornost se soustředí na ruskou invazi na Ukrajinu.Někteří odborníci pak spekulují, že KLDR může konflikt ve východní Evropě využít k tomu, aby vyvinula větší tlak na USA a přiměla je předložit konkrétní návrhy pro nová jednání o jaderném zbrojním programu Pchjongjangu, která již tři roky nepřinesla žádný pokrok.Pentagon ani americké ministerstvo zahraničí se k nedělnímu odpalu bezprostředně nevyjádřily. Washington však tvrdí, že je otevřený rozhovorům se Severní Koreou bez předběžných podmínek. Pchjongjang ale dosud tyto snahy odmítal a označoval je jako neupřímné.OSN zakázala Severní Koreji provádět testy balistických a jaderných zbraní a uvalila na ni přísné sankce. KLDR ovšem tento zákaz pravidelně porušuje.


Japonsko opä spustí svoje jadrové reaktory

Po mohutnom zemetrasení v roku 2011 a pokodení jadrovej elektrárne vo Fukuime vláda odstavila vetky reaktory. TOKIO. Japonský regulaný úrad schválil vo tvrtok opätovné spustenie dvoch jadrových reaktorov, ktoré odstavili po katastrofe vo Fukuime z marca 2011. Informovala o tom agentúra DPA. Vetkých 48 jadrových reaktorov v Japonsku bolo postupne odstavených po mohutnom zemetrasení sprevádzanom vlnou cunami, ktorá pokodila jadrovú elektráre vo Fukuime a spôsobila rozsiahly únik rádioaktivity.SkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamouSkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamou Japonský regulaný úrad povolil spolonosti Kansai Electric Power, aby znovu spustila dva reaktory elektrárne Takahama v prefektúre Fukui, leiacej asi 400 kilometrov západne od Tokia. K ich opätovnému spusteniu vak zrejme dôjde najskôr v priebehu leta, kee ete neboli ukonené vetky úradné procedúry. Spolonos by chcela celý proces zavi do konca novembra. Poda regulaného orgánu oba reaktory spajú základné bezpenostné tandardy, musia ale ete absolvova dodatoné previerky a dosta zelenú od regionálnych úradov. U pred piatimi mesiacmi Japonský regulaný úrad odsúhlasil retart dvoch reaktorov v jadrovej elektrárni Sendai, avak k spusteniu zariadení ete nedolo, kee operátor ete nesplnil vetky stanovené podmienky. Japonská verejnos je stále naladená proti vyuívaniu nukleárnej energie. Vláda premiéra inza Abeho vak presadzuje reaktiváciu reaktorov, ktoré vyhovejú prísnym bezpenostným tandardom.


Kapitán ponorky Kursk zarábal iba 170 dolárov

Kapitán havarovanej ruskej jadrovej ponorky Kursk zarábal v prepote iba 170 dolárov mesane. Pre TASR to potvrdil vojenský komentátor novín Obaja gazeta Viktor Litovkin, poda ktorého podobná suma nestaí v podmienkach ruského severu poriadne ani na ivobytie. V súvislosti s doposia nejasnými príinami nedávnej katastrofy v Barentsovom mori renomovaný vojenský publicista nevylúil, e kolíziu s ponorkou, ktorá s najväou pravdepodobnosou viedla k jej rýchlemu pádu na dno, spôsobila jedna z dvoch ruských lodí, ktoré sa v tom ase v mieste tragédie mohli nachádza. Poda jeho slov to mohol by bu atómový krínik Piotr Velikij alebo lietadlová lo Admirál Nikolaj Kuznecov. Oficiálne miesta v Moskve vak za hlavnú verziu naalej povaujú zráku Kurska s cudzou ponorkou.SkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamouSkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamou "Elementárne zákony fyziky vedú k záveru, e smrtený úder pre kolos váiaci 18 tisíc ton mohol za predpokladu jeho zráky s iným objektom smerova iba od ete aieho plavidla. Ani Ameriania a ani Angliania vak takými ponorkami nedisponujú. V akvatóriu mora, kde prebiehali námorné manévre Severnej flotily a kde dolo k tragédii, sa pritom nachádzali obe nae spomínané lode - jedna s výtlakom 28 tisíc ton a druhá dokonca a 60 tisíc ton. A len takéto montrá mohli poda niektorých pecialistov pokodi pri zráke mohutný plá supermodernej ponorky natoko, aby to viedlo ku katastrofe," povedal pre TASR vojenský komentátor Obej gazety Viktor Litovkin. Najdôleitejie správy z východu Slovenska ítajte naKorzar.sme.sk.


Po Slovensku jazdia vlaky, ktorým namerali zvýenú rádioaktivitu

Po slovenských elezniciach jazdia aj vlaky s materiálmi, ktoré vykazujú zvýenú rádioaktivitu. Vlani úrady zaznamenali tyri takéto prípady, za prvých es mesiacov tohto roka ich bolo u dvanás. Väinou ide o takzvanú prírodnú rádioaktivitu v kovovom rote. Ministerstvo dopravy aj elezniná spolonos Cargo Slovakia, ktorá ho prepravovala, tvrdia, e namerané hodnoty iarenia sú nízke a udí neohrozili. Poda ochranárov to vak nemono zahova, lebo iadna radiácia nie je bez rizika. Ak sa vrezorte dopravy zachytí nejaký prípad neohlásenej rádioaktivity, riei sa ako mimoriadna udalos, pretoe zprvých informácií nie je moné zisti podrobnosti. Teda, i ide ovýskyt prírodnej rádioaktivity, ktorá by mohla uniknú do ivotného prostredia, alebo dokonca oprotiprávne zneuitie jadrových materiálov, o by mohlo ohrozi zdravie obyvateov i bezpenos tátu. Kadý prípad sa nahlási polícii, povedala Pravde Katarína imková ztlaového odboru ministerstva dopravy. Poda nej sa vak nepreukázalo, e by sa rádioaktívny náklad prepravoval nelegálne. Spomenuté prípady mono rozdeli do tyroch skupín. Prvú tvoria vagóny zUkrajiny, vktorých kontrukcii sa zistil materiál obsahujúci rádium. Jeho presnejie zloenie vak nepozná ani rezort dopravy, lebo ho nebolo moné odobra a preskúma vlaboratóriu. Známe sú len pribliné výsledky zpovrchovej analýzy, ktorú urobil prenosný prístroj. Po preloení nákladu boli vagóny vrátené majiteovi a zárove sa prijali opatrenia na to, aby sa radiane závadné vozne nedostali na územie Slovenska, priblíila postup imková. Druhým zdrojom ionizujúceho iarenia je prírodná rádioaktivita vkovovom rote, ktorý vozne prepravovali. Sú to napríklad súiastky ponohospodárskych strojov alebo vodovodných potrubí, protipoiarna výpl vstenách trezorov, amotová výpl pecí, meracie prístroje zleteckého priemyslu i zo zdravotníckych zariadení a podobne. alie skupiny tvorí elezo, ktoré sa kontaminovalo pri chybnom tavení kobaltom, a ciferníky, ktorých ísla obsahujú rádioaktívnufarbu. Vagóny smerovali do okolitých tátov, napríklad do Poska, Talianska, eska alebo Slovinska, spresnila imková. Koko vozov prichádzajúcich znáho územia zachytili vzahranií, nevedela uvies. Vuplynulom roku nám vak zcudziny vrátili tri vozne a vtomto roku prilo nazad sedem vagónov skovovým rotom ztaliansko-rakúskej hranice, kde vnich namerali ionizujúce iarenie. Vedenie rezortu dopravy aj spolonosti Cargo ubezpeujú, e vozne srádioaktívnym materiálom nikoho neohrozili. Poda imkovej ministerstvo nemalo dôvod riei tieto udalosti mimoriadnymi opatreniami. Namerané hodnoty ionizujúceho iarenia vkovovom rote boli vo vetkých prípadoch nízke, neohrozovali zdravie verejnosti ani bezpenos elezninej dopravy, zdôraznila Monika Schmidtová zo spolonostiCargo. Ako porovnala, vprvom polroku 2012prepravilo Cargo 16737vozov naloených kovovým rotom, no ionizujúce iarenie sa zistilo len pri 12vagónoch, o je 0,07percenta. Napríklad pri poslednom tohtoronom prípade bola hodnota nameraného iarenia kovového rotu vo vozni porovnatená spriemernými hodnotami vKoiciach alebo vPoprade a dokonca niia ako viline i na Chopku. Zdôrazujeme, e nelo orádioaktívny materiál, ale okovový rot, doplnila Schmidtová stým, e vsiedmich prípadoch bol tento rot naloený vslovenských vozoch a vpiatich prípadoch vo vagónoch ukrajinských elezníc. Spomenuté nálezy nepovauje za nebezpené ani Úrad verejného zdravotníctva. Zvýenú rádioaktivitu poda neho obsahuje mnostvo bene pouívaných materiálov, ako napríklad staré vodovodné potrubia, vktorých sa usádzajú nánosy prírodných rádionuklidov, alebo niektoré stavebné látky. Ak je ich rádioaktivita na prijatenej úrovni, nie je potrebné robi iadne opatrenia, zhodnotila Martina Merková zmediálneho odboruúradu. Ako dodala, sú stanovené hodnoty rádioaktivity, ktoré mono poklada za bezvýznamné, ale treba ich kontrolova. Ponohospodárske stroje sa údajne kontaminovali roztavením kobaltového iaria pri tavení ocele u pred viacerými rokmi práve preto, e sa vtedy elezný rot dostatone nekontroloval. Také prípady sa vak zasu na as stávajú ivsúasnosti a teoreticky ich nemono vylúi ani pri moderných spôsoboch kontroly, zhrnula Merková. Poda riaditea medzinárodnej energetickej kampane Greenpeace International Jana Beránka vak ani nízke hodnoty rádioaktivity nemono podceova. Jednou zmedzinárodne uznávaných zásad ochrany zdravia pred úinkami ionizujúceho iarenia je to, e neexistuje taká nízka dávka, aby bola úplne nekodná. Inými slovami, kadé, aj sebamenie zvýenie radiácie zvyuje riziko zdravotných následkov. Ostatne, keby bola kontaminácia vzmienených prípadoch naozaj celkom nekodná, nemuseli by sa ou zaobera tátne orgány a Taliansko by nevracalo rot spä na Slovensko, vysvetlil Pravde Beránek, ktorý je ilenom radianého tímu organizácie Greenpeace. Riziko sa poda neho môe zvýi napríklad uudí, ktorí sú dlhí as vystavení vyí dávkam radiácie, o unich môe vyvola rôzne ochorenia. Poda Beránka nie je ani bené, aby boli rádioaktivitou zasiahnuté ponohospodárske stroje. Ukazuje to na nedostatky vsystéme kontrol, ktoré by mali takým prípadom predís. Je pravdepodobné, e materiál týchto strojov obsahuje kovy, ktoré boli recyklované a pochádzajú napríklad zkontaminovaných oblastí okolo ukrajinského ernobyu, upozornil Beránek. Povinnos kontrolova materiály, ktoré by mohli vykazova rádioaktivitu, vyplýva prevádzkovateom dotknutých pracovísk napríklad rotovísk znariadenia vlády. Oto, aby bol náklad bez takýchto látok, by sa vak mal postara u prepravca pred odovzdaním vagóna. Monitorovacie systémy buduje iministerstvo dopravy. Vjúli minulého roka otvorilo takzvanú monitorovaciu bránu na sledovanie rádioaktivity na elezninej stanici Bratislava-východ. Zachytený materiál so zvýenou rádioaktivitou likviduje Jadrová a vyraovacia spolonos (JAVYS), ktorá má na to ako jediná oprávnenie. Vlani prevzala takmer 818kilogramov takýchto látok, ztoho 54kilogramov zrezortu dopravy. Za prvých es mesiacov tohto roka prilo zpôsobnosti tohto ministerstva u vye 2,3tony zcelkových 2,4tony zachytených materiálov, ktoré JAVYS likvidovala. Ak ich pôvodca nie je známy, likvidáciu hradí Národný jadrový fond dotovaný tátom. Ke sa vak dodatone zistí, komu náklad patrí, musí tieto prostriedky uhradi. Akým firmám patrili kontaminované materiály vo vozoch, vak Cargo odmietlo prezradi sodôvodnením, e ide odôvernú informáciu.


Kolem fukušimského reaktoru roste ochranný obal

Provozovatel japonské jaderné elektrárny Fukušima 1, kterou 11. března poničilo zemětřesení a tsunami, začal tento týden budovat kolem prvního jaderného reaktoru ochranný obal. Dočasně má zabránit dalším únikům radioaktivity a ochránit výbuchem silně poškozený reaktor před dešťovými srážkami. Práce na dočasném obalu nemohly začít dříve, protože lokalita byla vzhledem k vysokým úrovním radioaktivity stále příliš nebezpečná pro stavební dělníky, vysvětlil v pátek mluvčí firmy Tepco Kodži Watanabe. Reaktorzakryje obal z polyesteru vysoký 54 a dlouhý 47 metrů. Držet ho bude kovová kostra. Stan má být hotov do konce září, informovala agentura AP. Jestliže se osvědčí, vztyčí provozovatelé stejné obaly i nad ostatními reaktory. Do budoucna ale úřady plánují reaktory zapečetit v betonových sarkofázích. Nehoda ve Fukušimě byla nejhorší jadernou havárií na světě od nehody v elektrárně v ukrajinském Černobylu v roce 1986. Počítačový model budovaného obalu nad reaktorem


Egy tollvonással 300 milliárdot vett ki a kormány a Gazdaságvédelmi Alapból

Kövesse az Indexet Facebookon is! A keddi Magyar Közlönyben megjelent határozatával 301 milliárd forintot csoportosított át a koronavírus-járvány alatt létrehozott Gazdaságvédelmi Alapból a kormány – írja aPortfolio. Az összegből a legtöbb pénz, 40 milliárd forint a Magyar Falu Programnak megy, 63,9 millió forint, de több tételben összesen 39 milliárd jut vasúti szállításra is, 20 milliárdos támogatást kap a Nemzeti Hulladékgazdálkodási Koordináló és Vagyonkezelő Zrt., vagyis a kukaholding, és kap egy több mint 15 milliárd forintos tőkeemelést a Paks II. Atomerőmű Zrt. Ezenkívül jut még pénz a Magyar Nemzeti Vagyonkezelőnek ingatlanberuházásokra, a Klebelsberg Központnak felújításokra és a Pénzügyminisztérium Közbeszerzési és Ellátási Főigazgatóságának is. A Gazdaságvédelmi Alapot 1346 milliárd forinttal hozta létre a kormány a járvány alatt bevezetett gazdasági válságkezelő intézkedéseinek részeként. Nem ez az első alkalom, hogy kivontak pénzt az alapból,júniusbanmár kétrészletbenösszesen 269 milliárd forintot csoportosítottak át, így ezekkel együtt most már 570 milliárd forintot vett ki belőle a kormány, az eredeti összeg 42 százalékát. A Portfolio tételesen összeszedte, hogy most mire mennyit csoportosított át a kormány: (Borítókép: Bődey János / Index) A gazdaság már 2021 nyarára elérte a járvány előtti teljesítményi szintjét. Másfél hét múlva mindenhol lehúzzák a rolót. Több a foglalás, mint a járvány előtt. Kövesse az Indexet Facebookon is!


Egy majdnem blackout: a megújulók miatt elsötétülhet Európa

A villamos energia a világ fejlettségének mai szintjén olyanná vált számunkra, mint a levegő vagy a víz. Ez csak akkor tudatosul bennünk, amikor hirtelen elsötétül minden, leáll a fűtés, nem működik a hűtőszekrény, nem folyik a csapból a víz, mert nincs, ami fenntartsa a nyomást a rendszerben, ráadásul még egy kávét sem tudunk főzni, mert a kávéfőző is árammal működik. A világjárvány idején szó szerint élet-halál kérdése, hogy van-e, ami működtesse a lélegeztetőgépeket. Szerencsére az európai országok összekapcsolt villamosenergia-rendszerei jobbára megbízhatóan működnek, viszont figyelmeztető jel, hogy egy hete, 2021. január 8-án, pénteken csak egy hajszál választott el bennünket egy kijózanító, Európa-szintű masszív áramszünettől, ami nem az első eset volt. Az egyik ok: a megújuló energiaforrások nyakló nélküli rendszerbe állítása, ami miatt bármikor bekövetkezhet egy nagyobb áramszünet Európában. Nézzük sorban a további okokat! Az áramszolgáltatás alapvető követelménye az egyensúly Az európai villamosenergia-rendszerben az egyes erőművek szinkronizáltan dolgoznak együtt, azaz minden erőmű generátora azonos időpillanatban azonos frekvencián termel villamos energiát. A villamos energia tehát egy nagyon speciális termék, ami azt jelenti, hogy a rendszernek folyamatosan egyensúlyban kell lennie, azaz a termelésnek és a fogyasztásnak pontosan meg kell egyeznie, hiszen csak így lehet a hálózati frekvenciát 50 Hz-es értéken tartani. Ha az aktuális frekvenciaérték ettől eltér, akkor a hálózati rendszerirányítóknak a rendszer stabilitása érdekében azonnal be kell avatkoznia. Az a bizonyos kritikus 14 másodperc 2021. január 8-án, pénteken közép-európai idő szerint 14 óra 5 perc körül az európai hálózaton hirtelen frekvenciaesés történt. A frekvencia 50,027-ről 49,742 Hertz-re csökkent 14 másodpercen belül, majd 14.00 körül az európai villamosenergia-rendszerről leszakadt a dél-európai térség. A közel másfél órás áramszünet Szerbiát, Horvátországot és Romániát is érintette. A zavar elérte Franciaországot is... Franciaországban a jelentős európai frekvenciacsökkenés hatására automatikusan aktiválódott a kikapcsolási terv, azaz 16 francia ipartelepen megszakították az áramszolgáltatást, aminek köszönhetően mintegy 1300 MW-tal tudott csökkenni a francia rendszerterhelés. Az osztrák közműcégek nagyon aggódnak... Ausztria egyik legnagyobb áramszolgáltatója, a Wien Energieközleményeszerint Európa csak alig tudta elkerülni a nagyobb áramszünetet. Erőműveik ugyan éjjel-nappal rendelkezésre állnak az ehhez hasonló események kezelésére, de véleményük szerint az utólagos „tűzoltás" hosszú távon nem életképes.Különösen azért nem, mert az ilyen „tűzoltási műveletek" száma mára tömegessé vált. Néhány évvel korábban ugyanis a Wien Energie-nek évente csak 15 alkalommal kellett rövid időn belül felgyorsítania az áramtermelést, de az utóbbi években erre évente már akár 240-szer is szükség volt a hálózat stabilizálása érdekében! Az ok a megújuló energiaforrások fokozódó terjeszkedése. A szél- és naperőművek ingadozó áramtermelése azt jelenti, hogy a villamosenergia-hálózatok egyre nagyobb ingadozásoknak vannak kitéve.Az osztrák közlemény azt is kiemeli, hogy a klímavédelmi kérdések mellett az ellátásbiztonság a legfontosabb, ezért elengedhetetlenek a gázerőművek, amelyek gyorsan és az időjárástól függetlenül képesek egykettőre elindulni és kiegyensúlyozni a rendszert. Ausztria csapdahelyzetben Az atomerőmű-ellenes Ausztria a nap- és szélerőműveinek hektikus termelése miatt láthatóan egyre jobban támaszkodik a gázerőművekre, sőt, ha nem elegendő a gázerőművi kapacitás, akkor a szomszédos országokból importál energiát. Németországból, Csehországból, Szlovákiából és Magyarországról, ami azt is jelenti, hogy ilyenkor – bárhogy is nézzük – atomenergiát is felhasználnak, hiszen ezekben az országokban a villamosenergia-termeléshez jelentős mértékben járulnak hozzá az atomerőművek. Ebből is látszik, hogy az időjárásfüggő megújuló energiaforrások nyakló nélküli rendszerbe állítása nemcsak a saját energiarendszert destabilizálja, hanem hatással van a szomszédos országok energiarendszereire is. Miközben gomba módra szaporodnak a szélkerekek és a napelemek, óhatatlanul gázerőműveket kell építeni az ellátásbiztonság érdekében – a klímavédelem nagyobb dicsőségére... A német helyzet még inkább riasztó Érdemes megvizsgálni, hogy a január 8-án történt súlyos hálózati zavar megszüntetésében milyen szerepet töltöttek be az immár csaknem 116 000 MW kapacitást képviselő német nap- és szélerőművek? Sajnos, ez inkább költői kérdés, hiszen a válasz: semmilyet. 2021. január 8-án láthatóan a német nap- és szélerőművek egész nap és az európai rendszer frekvenciájának jelentős esése alatt is alig termeltek. Ekkor a német rendszerterhelés 70 000 MW volt, amelyből a szélerőművek mintegy 4000 MW-ot, a naperőművek pedig csak 1500 MW-ot biztosítottak. Ezen időjárásfüggők tehát áramtermelésükkel nemigen segítették az európai egyensúly helyreállítását, főleg azért sem, mert frekvenciaszabályozásban sem tudnak részt venni. A villamosenergia-fogyasztás kielégítéséhez szükséges áramot döntően a német gáz-, szén- és atomerőművek termelték meg, hiszen a nap- és szélerőművek már hosszú hetek, hónapok óta alig tudnak villamos energiát termelni. Ilyen időjárásfüggő erőművekkel nem lehet ellátásbiztonságot garantálni. Arról nem is beszélve, hogy Németország sok esetben – Ausztriához hasonlóan – szintén a szomszédos országokból kényszerül villamos energiát importálni a német fogyasztók maradéktalan ellátása érdekében. Az már csak hab a tortán, hogy a magas fosszilis alapú áramtermelés következtében például ezen a napon az energiamixhez köthető szén-dioxid-kibocsátás 550 g/kWh között mozgott. Eközben az atombarát Franciaországban e kibocsátási érték csak 80-90 g/kWh volt, köszönhetően annak, hogy a villamosenergia-termelés ezen a napon is 65-70 százalékban atomerőművekből származott... Különös egybeesésnek tűnik, de január 8-án a hálózati esemény napján állították le például a Hamburg-Moorburg széntüzelésű erőművet. Ez azt jelenti, hogy Észak-Németországban 2021. december 31-ig csak abrokdorfi atomerőműmarad meg jelentős alaperőműként. Ez a tény és a szélerőművek hektikus termelése kritikus helyzetet teremthet már az idén. Érdemes elgondolkozni a történteken A mostani rendszerszintű esemény több országot is érintett, ezért európai szinten kell kivizsgálni a konkrét okokat. Sajnos, az ENTSO-E, az európai átviteli rendszerirányítók szervezete – több nappal az esemény után – még adós az esemény pontos okainak feltárásával. Annyi biztos, hogy több olyan hatás lehetett, amelyeket a szokásos mechanizmusok nem tudtak már ellensúlyozni. Ami látható, hogy a jelenlegi hideg időjárás okozta fogyasztásnövekedés biztonságos kielégítése érdekében több tartalék erőmű volt a hálózaton, mint egyébként. A frekvencia nagyon meredek esése azonban azt mutatja, hogy a pillanatnyi tartalék már nem volt elegendő, nem tudott gyorsan megfelelő mennyiségű villamos energiát termelni a rendszer egyensúlyának biztosítása érdekében. Az biztos: nagy szerencsénk volt, hogy ebből az eseményből nem lett Európa-szintű áramszünet/áramkorlátozás. Az áramszünet következményei tragikusak és végtelenek... A 2021. január 8-ai áramszünet miatt Romániában, például Kolozsváron a fizető parkoló sorompói nem nyíltak fel, a közlekedési jelzőlámpák fényei kialudtak, sokan a liftekben rekedtek, az Azomures kombinát vegyi anyagokat bocsátott ki a légkörbe, mert az üzem több berendezése is leállt. Az üzem légterében barnás-vöröses felhő jelent meg, a salétromsavat előállító berendezés leállása miatt. Merthogy az is árammal működik... 2019-ben az angliai nagy áramszünet idején, a villamosenergia-hiány miatt csaknem egymillió ember maradt áram nélkül Anglia és Wales területén, valamint néhány reptér, vasútvonal, kórház is. Egyes területeken megszűnt a mobilszolgáltatás, a közlekedési lámpák nem működtek, metróállomásokat zártak be. Az ott élők apokaliptikus jelenetekről számoltak be: „Teljes sötétségben maradtunk, az emberek a telefonjaik zseblámpáját használták, hogy lássanak, illetve, hogy közlekedni tudjanak". Az áramszünetek következményei azonban még tragikusabbak lehetnek. 2019-ben avenezuelai ötnaposáramkimaradás miatt legalább 26 embert halt meg csak azért, mert a kórházakat váratlanul érte a helyzet. Egyes kórházakban a generátorok nem működtek, máshol csak annyi áram volt, hogy néhány kritikus osztály működhessen, a lélegeztetőgépek leálltak... A 2021. január 8-i majdnem blackout intő példa, hiszen a hozzáértő rendszerirányítók munkájának köszönhetően az európai villamosenergia-rendszer egyensúlyát sikerült súlyosabb következmények nélkül helyreállítani. A jövőben azonban az ellátásbiztonságot garantálni nem képes nap- és szélerőművek rohamtempójú további terjedésével, valamint ezzel párhuzamosan, a folyamatosan termelésre képes európai szén- és például Németországban a még üzemelő atomerőművek leállításával az ilyen események még súlyosabbak lehetnek, és Európa-szerte hatalmas és visszatérő áramszüneteket okozhatnak. Mindezek miatt létkérdés, hogy a tagországokban a jövőben is álljanak rendelkezésre azok az alaperőművi kapacitások, amelyek télen-nyáron, éjjel-nappal képesek a megfelelő mennyiségű villamos energia megtermelésére. Ennek megkerülhetetlen alappillérei – a klímavédelmi és versenyképességi célokat is figyelembe véve – az atomerőművek. Hárfás Zsoltatomenergetikai szakértőazatombiztos.blogstar.huoldal szerzője


Z ruského ledoborce uniká radioaktivita

Ruský jaderný ledoborec Tajmyr musel opustit své poslání na zamrzlém moři a zahájit návrat do přístavu Murmansk. Důvodem je únik radioaktivity, jak uvedla agentura AFP s odvoláním na státní společnost Rosatomflot. Podle ruské společnosti šlo o „nevýznamné zvýšení aktivity“, nicméně plavidlo ukončilo svoji misi a vyrazilo směrem k pevnině. Událost se přihodila, když Tajmyr opouštěl oblast Jenisejského zálivu v Karském moři, části Severního ledového oceánu, asi 2000 kilometrů východně od norských břehů. Zpráva hovoří o tom, že zvýšená hladina radiace byla nejprve zaznamenána v systému ventilace vzduchu kolemjaderného reaktoru. K Tajmyru měl podle dostupných informací vyrazit další ledoborec, aby poškozenou loď doprovázel. Ruská společnost zatím neuvedla, kolik lidí se nachází na palubě Tajmyru, nicméně sdělila, že porucha neznamená ohrožení bezpečnosti. „Pokud se situace zhorší, bude reaktor vypnut a začne proces chlazení," nastínila společnost Rosatomflot. Podle nezávislého vojenského analytika Pavla Felgenhauera jsou tyto reaktory natolik veliké, že mohou představovat ekologickou hrozbu. „I malý únik radiace je vážnou událostí,“ dodal. Arktická nehoda oživila vzpomínky na ztrátu jaderné ponorky Kursk po náhodném výbuchu torpéda. Událost si v srpnu 2000 vyžádala životy 118 ruských námořníků.


Prezidentka na návteve vajiarska: Toto zaha jej trojdový program

Prezidentka SR Zuzana aputová vo tvrtok odcestovala na trojdovú návtevu vajiarska. V hlavnom meste Bern sa stretne so vajiarskym prezidentom Ignaziom Cassisom. Otvorí tam biznis fórum, navtívi univerzitu ETH a Európsku organizáciu jadrového výskumu (CERN). "Cassis prijme prezidentku SR v Berne s najvyími poctami, tátna návteva sa toti uskutouje iba výnimone," povedal hovorca prezidentky Martin Striinec. Dodal, ehlavy tátu budú spolu diskutova o vzájomnej ekonomickej spolupráci v oblasti inovácií a zelenej tranzície, o vzahoch medzi Európskou úniou a vajiarskom, ako aj o aktuálnej medzinárodnej situácii v súvislosti s vojnou na Ukrajine. aputová tie vystúpi s príhovorom pred lenmi vajiarskej vlády.Pri príleitosti jej návtevy sa uskutoní slávnostná veera za úasti najdôleitejích politických predstaviteov krajiny, priblíil Striinec. Preap pri tátnych vyznamenaniach: aputová priznala chybu! Kto je rázne proti? Preap pri tátnych vyznamenaniach: aputová priznala chybu! Kto je rázne proti? Pokrauje, e hlavu tátu bude sprevádza poetná delegácia.Jej súasou budú predstavitelia slovenských vedeckých a výskumných intitúcií a zástupcovia firiem, ktoré sa zaoberajú inováciami, vývojom zelených a nízkoemisných technológií a obnovitenými zdrojmi energie. "Prezidentka poas návtevy otvorí v Zürichu spoloné vajiarsko-slovenské biznis fórum zamerané na inovácie," poznamenal hovorca. Okrem toho navtívi aputová v Zürichu univerzitu ETH, v ktorej poda Striinca pôsobia aj Slováci.Prezidentka absolvuje tie návtevu v CERN-e v eneve. Stretne sa s vedením intitúcie, ako i so slovenskými expertmi, ktorí v nej pôsobia. Na Slovensko sa vráti v sobotu (21. 5.).


Temelín v noci nastartoval reaktor druhého bloku, ještě musí projít testy

První blok jaderné elektrárny je ve standardním režimu. Od začátku roku vyrobil Temelín 9,06 terawatthodiny (TWh) elektřiny. To odpovídá přibližně 15 procentům celkové spotřeby elektřiny ČR v minulém roce. Druhý blok je kvůli výměně paliva podle plánu odstaven od 19. května. Temelín (Českobudějovicko)- V jaderné elektrárněTemelínnastartovali v noci na sobotu reaktor druhého bloku. Následovat budou fyzikální a energetické testy. Výrobu elektřiny z druhého bloku chce ČEZ obnovit během příštího týdne, informoval temelínský mluvčí Marek Sviták. Druhý blok je kvůli výměně paliva podle plánu odstaven od 19. května. Fyzikální testy například ověří, jestli je správně zavezeno palivo. Poté začnou energetici zvyšovat výkon reaktoru. Až bude na 30 procentech, spustí personál dvacetihodinové energetické testy. "Jsou tři, fyzici během nich sledují intenzitu štěpné reakce a kalibruje se měření výkonu reaktoru," řekl Sviták. Současně se vyvažuje turbína: roztočí se na provozní otáčky, což je 50 otáček za vteřinu, přitom se sleduje, jak turbína reaguje. "Startem reaktoru končí jeden z důležitých milníků odstávky. Stále nás ale čekají testy sekundárního okruhu, od kterých se bude odvíjet připojení bloku k přenosové soustavě," řekl ředitel divize Jaderná energetika Bohdan Zronek. Připojení by mělo nastat, až bude reaktor na 50 procentech výkonu. Podle Svitáka vychází takzvané fázování na příští týden. První blok jaderné elektrárny je ve standardním režimu. Od začátku roku vyrobil Temelín 9,06 terawatthodiny (TWh) elektřiny. To odpovídá přibližně 15 procentům celkové spotřeby elektřiny ČR v minulém roce. Temelínská elektrárna je největším výrobcem elektřiny v ČR, její produkce pokryje pětinu domácí spotřeby. První elektřinu vyrobil Temelín v prosinci 2000. Loni vyrobil 12,1 TWh elektřiny, zhruba o dvě TWh méně než v roce 2015. Nižší produkci způsobily odstávky. I tak Temelín vyrobil ze všech českých zdrojů nejvíc: jeho elektřina by vystačila českým domácnostem na deset měsíců, jižní Čechy by s ní vydržely téměř čtyři roky.


Írán obnovil svůj jaderný program

Teherán/Berlín - Z íránského podniku na výzkum jaderného paliva v Natanzu byly sejmuty pečetě. Západní země protestují. GRAFIKA Írán obnovil výzkum jaderného paliva. Zástupce ředitele íránské organizace pro atomovou energii Mohammad Saídí oznámil, že se Írán nepouští do procesu výroby jaderného paliva, které by zahrnovalo i sporné obohacování uranu. Řekl, že jeho země hodlá pouze obnovit výzkum. Tento slib okamžitě zpochybnil šéf Mezinárodní agentury pro atomovou energii Muhammad Baradej. Podle něj se Íránci pouštějí do omezeného obohacování uranu. Baradej v prohlášení uvedl, že Írán naplní odstředivky plynnou formou hexafluoridu uranu, což je považováno za přípravu k získání těžšího izotopu uranu, který se používá pro výrobu jaderných zbraní. Podle zpravodaje BBC povede úterní krok Íránu ke svolání mimořádného zasedání rady guvernérů agentury. Ti by měli rozhodnout o tom, zda předloží celý problém k řešení Radě bezpečnosti OSN, která může na Írán uvalit sankce.  Přečtěte si článekJaderná energetika ve světě ožívá Všech pět stálých členů Rady bezpečnosti OSN Teherán v pondělí individuálně vyzvalo k tomu, aby upustil od jaderných aktivit, chce-li se vyhnout mezinárodním sankcím. Svá varování dnes země opakují.#reklama USA, Francie, Británie, Rusko i Čína vyzvaly Írán, aby se vrátil k jednacímu stolu s Británií, Francií a Německem, které se zatím neúspěšně snaží Írán přesvědčit k ústupkům v otázce obohacování uranu, které je rozhodující pro výrobu jaderných zbraní. Více o výstavbě jaderných elektráren v ÍránuČTĚTE ZDE Evropská unie už sdělila, že to považuje za porušení takzvaných pařížských dohod z roku 2004, ve kterých se Írán zavázal obohacování uranu zastavit. "Aktivity Íránu jsou zjevně spojené s obohacováním," řekla agentuře Reuters mluvčí šéfa zahraniční politiky EU Cristina Gallachová. Informovala také, že mezi členskými státy již probíhají konzultace společné reakce. Německý ministr zahraničí Frank-Walter Steinmeier v pondělí prohlásil, že obnova výzkumu "nemůže být ponechána bez následků". Rakouský kancléř Wolfgang Schüssel, jehož země nyní EU předsedá, vyjádřil velké znepokojení a varoval Teherán, že sankce proti němu jsou stále možné. Demonstrace proti íránskému jadernému programu ve vídni, sídle Mezinárodní agentury pro jadernou energii | Foto: Aktuálně.cz Íránský duchovní vůdce ajatolláh Alí Chameneí v pondělí zopakoval, že se jeho země nevzdá jaderného programu a že případné sankce OSN tuto vůli neovlivní. Na rozjezd zařízení budou dohlížet inspektoři Mezinárodní agentury pro atomovou energii (MAAE). Mluvčí agentury Melissa Flemingová potvrdila, že pečetě byly strženy za přítomnosti zástupců agentury v závodu v Natanzu. Zařízení bylo zapečetěno před více než dvěma roky. PŘEČTĚTE SI:Šéf MAAE Baradej: "Trpělivost s Íránem je u konce" Zařízení v Natanzu je podle informací MAAE "velmi rozvinuté". Teherán v něm vyráběl "stovky plynových centrifug k obohacování uranu". Zároveň stavěl kapacity využitelné i k výrobě plutonia, tedy druhé látky potřebné k výrobě jaderných zbraní. Foto: Tomáš Daněk


Nem mernek a szabadba menni a fukusimai gyerekek

Egyre kövérebbek az atomkatasztrófát szenvedett Fukusimában élő gyerekek egy japán felmérés szerint. Ez annak a következménye, hogy nem mernek a szabadba menni sportolni. A tavaly márciusi földrengés okozta atomkatasztrófa után egyre kövérebbek a japán gyerekek az érintett Fukusima tartományban, mert radioaktív sugárzástól tartva nem mernek szabad levegőn sportolni. Erre az oktatással, illetve a sporttal foglalkozó japán minisztérium mutatott rá most nyilvánosságra hozott jelentésében. Egy felmérés során az ország minden részéből az 5 és 17 év közötti gyerekeket hasonlították össze a magasság, illetve a testsúly alapján. A beszámolóból kitűnt, hogy a 13 korosztály közül 7 esetében az idén a fukusimai gyerekek voltak a legkövérebbek, miközben az atomkatasztrófa előtti évben a kövérség tekintetében még csak egyetlenegy korosztályt "vezettek". A 2011. március 11-én történt földrengés és az azt követő szökőár romboló hatásai a fukusimai atomerőműben súlyos nukleáris üzemzavarok és balesetek sorozatát indították el. A földrengést követő napokban a reaktorokból nagy mennyiségű radioaktív anyag került ki a környezetbe az erőmű több tíz kilométeres körzetében. Ennek nyomán pedig a tartományban a szabadtéri sporttevékenység jelentős mértékben visszaesett. Mindez elsősorban az általános iskolák tanulóit érintette. Az atomkatasztrófa után a tartomány iskoláinak több mint a fele - szám szerint 449 - mindenfajta szabadtéri tevékenység beszüntetését rendelte el. A korlátozások 79 iskola esetében még az idén késő ősszel is érvényben voltak.


Irán zaal testova jadrovú elektráre Búehr

éf ruskej tátnej spolonosti pre atómovú energiu Rosatom Sergej Kirijenko a hlavný iránsky vyjednáva Gholámrezá Ágházádeh navtívili elektráre v rámci inpekcie prác zahajúcich vstrekovanie paliva do tyí. BÚEHR. Irán zaal dnes testova Ruskom budovanú jadrovú elektráre Búehr ako súas príprav na jej spustenie. Uviedol to hovorca iránskeho úradu pre atómovú energiu Mohsen irází. "Tento proces sa zaal pred desiatimi dami. Namiesto nukleárneho paliva sa pouíva olovo," oznámil irází novinárom.SkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamouSkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamou Ide o dôleitý krok pred spustením elektrárne do prevádzky. Západ, ktorý podozrieva Irán z vyvíjania jadrových zbraní, je kritický voi angaovanosti Ruska v Búehri. Moskva vak tvrdí, e elektráre bude slúi isto na civilné úely a nemôe sa pouíva na jadrový program. Rusko plánuje spusti jadrový reaktor v elektrárni v Búehri koncom roka.


Japán a fukushimai radioaktív vizet a Csendes-óceánba ereszti

Egy japán szakértői bizottság azt javasolja a kormánynak, hogy eresszék a Csendes-óceánba a Fukusima I. atomerőműben keletkezett, radioaktívan szennyezett vizet, és így szabaduljanak meg tőle - jelentette saját forrásaira hivatkozva a Reuters hírügynökség pénteken. Az ipari minisztériumhoz tartozó bizottság két lehetséges módszert vizsgált meg alaposan: az egyik az óceánba eresztés, a másik, hogy hagyják elpárologni. A gondos mérlegelés után az előbbi mellett foglalt állást. A kormány a bevett gyakorlatnak megfelelően valószínűleg elfogadja a szakértők döntését. A vizet kezelték, és az erőművet működtető Tokyo Electric Power tájékoztatása szerint a vízben lévő 62 radioaktív elem szintje lecsökkenthető olyan szintre, amely már nem ártalmas az emberekre, kivéve a tríciumot. Nincs hely tárolni a szennyvíz tartályokat Az erőműben már nincs sok hely további víztartályok számára, és a katasztrófa helyszínének a megtisztítása évtizedekig is eltarthat. A megolvadt fűtőelemek eltávolítása a tervek szerint 2021-ben kezdődik, és 2031-ig tart. Az erőmű hat reaktorának pihentető tartályaiban 4741 fűtőelem van, a víztartályokban 1,2 millió tonna víz gyűlt fel. Japánban az idény nyáron olimpia lesz, és a radioaktívan szennyezett víztől való megszabadulás azért is sürgős, mert a játékok egyes eseményeit az erőműtől mindössze 60 kilométerre rendezik meg. Dél-Korea már bejelentette, hogy a sportolói sugárzás érzékelő műszereket és élelmiszert visznek Japánba saját maguknak. (Forrás: MTI)


Ruskí vojaci uli z ernobya: o mohol by dôvod? Jadrová spolonos to povedala jasne

Ruskí vojaci opustili oblas okolo nefunknej jadrovej elektrárne v ukrajinskom ernobyli, pretoe boli vystavení vysokým dávkam radiácie, ke v kontaminovanej oblasti kopali zákopy, uviedla v noci na piatok ukrajinská tátna jadrová energetická spolonos Energoatom. TASR túto informáciu prevzala od denníka The Guardian. "Treba poznamena, e sa potvrdili informácie o opevneniach a zákopoch, ktoré (ruskí vojaci) vybudovali priamo v ervenom lese, ktorý je najviac zneisteným miestom v (ernobyskej) uzavretej zóne," napísala spolonos Energoatom prostredníctvom aplikácie Telegram. "Nie je teda prekvapujúce, e okupanti boli vystavení znaným dávkam radiácie a pri prvom náznaku choroby z oiarenia spanikárili," pokrauje vyhlásenie. Zelenskyj oakáva zintenzívnenie bojov na východe Ukrajiny: Poznáme ich plány Zelenskyj oakáva zintenzívnenie bojov na východe Ukrajiny: Poznáme ich plány Medzinárodná agentúra pre atómovú energiu (MAAE) vak tvrdenie ukrajinských initeov nebola schopná nezávisle overi a poiadala ich o poskytnutie alích informácií. Odborník na jadrovú energiu Edwin Lyman navye pre agentúru AP uviedol, e je "nepravdepodobné", aby veký poet vojakov naraz zaal vykazova príznaky choroby z oiarenia.Je vak moné, e niekoko ruských vojakov pri kopaní narazilo na rádioaktívny materiál, ktorý ich oiaril, o vystrailo ostatných,dodal Lyman. "Na území jadrovej elektrárne v ernobyle u nie sú iadni cudzinci," uviedla vo tvrtok na Facebooku ukrajinská tátna agentúra, ktorá dohliada na uzavretú zónu okolo tejto bývalej elektrárne. Vojna na Ukrajine: Z Mariupoa evakuovali 3-tisíc udí, ruské rakety zasiahli sídlisko v Odese Vojna na Ukrajine: Z Mariupoa evakuovali 3-tisíc udí, ruské rakety zasiahli sídlisko v Odese V prvý de invázie  24. februára  ruské okupané vojská prevzali kontrolu nad ernobyskou lokalitou, kde sa stále skladuje rádioaktívny odpad.Ruské jednotky sa 4. marca zmocnili aj Zázporoskej jadrovej elektrárne, najväej v Európe, a vyvolali poplach, ke ostreovanie spôsobilo poiar vo výcvikovom zariadení.


Zemetrasenie a cunami zabili v Japonsku viac ako 14-tisíc udí

Marcové zemetrasenie s magnitúdou 9,0 a následné cunami si v Japonsku poda najnovej bilancie vyiadali 14.704 obetí na ivotoch. Nezvestných je 10.969 udí v dovedna iestich japonských prefektúrach. TOKIO. Informovala o tom dnes tlaová agentúra Kjódo s odvolaním sa na údaje zverejnené políciou. Ako pripomína tlaová agentúra RIA Novosti, prírodná pohroma, ktorá zasiahla Japonsko 11. marca, spôsobila aj niekoko explózií v jadrovej elektrárni Fukuima-1, o následne viedlo k úniku rádioaktívnych látok. Rádioaktívne prvky boli zaznamenané vo vode, vzduchu a v potravinách.SkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamouSkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamou Z postihnutej zóny evakuovali a umiestnili do doasných ubytovacích zariadení pribline 120.000 udí. Poda japonskej vlády by sa kody spôsobené ivelnou katastrofou mohli vyplha na 310 miliárd dolárov (209 miliárd eur).


Nukleáris körkép a kibővített EU-ban

Az Európai Unióhoz való csatlakozással a világ legnagyobb "atomenergia-klubjához" is csatlakoztunk. A kibővített Unióban 156 reaktor üzemel, amely az energiaszükségletnek mintegy 32%-át biztosítja. A legtöbb európai reaktor azonban mára elöregedett. Az európai közösség elkötelezett egy erőteljes nukleáris ipar fejlesztésében, amely képes kielégíteni a növekvő életszínvonalból adódó egyre fokozódó energiaszükségletet. Ezt az elképzelést 47 évvel ezelőtt, az EURATOM-szerződéssel deklarálták, amely sokak szerint mára korszerűtlenné és számos tekintetben ellentmondásossá vált, és amelyet a leghelyesebb volna megszüntetni. Mindazonáltal nem valószínű, hogy ez a közeljövőben bekövetkezik, sőt nagy az esélye annak, hogy a remélhetőleg nyár közepén elfogadásra kerülő EU-alkotmány részévé válik. Azon új tagországoknak, amelyek eddig nem használtak atomenergiát (Lengyelország, Észtország, Lettország, Málta és Ciprus), a szerződésnek köszönhetően kötelezettségükké válik az ágazat fejlesztése, míg a többi csatlakozónak ezzel ellentétes problémával kell szembenéznie. Szlovéniára, Szlovákiára, Magyarországra, Litvániára és a Cseh Köztársaságra komoly nyomás nehezedik, hogy szüntessék meg régi (szovjet típusú) reaktoraikat. Öreg reaktorok Az EURATOM 1957-ben jött létre, amikor még a nukleáris energiára úgy tekintettek, mint a jövő technológiájára. Évek alatt több milliárd eurónak megfelelő pénzt öltek a fejlesztésekbe és több százmillió eurót nukleáris létesítmények építésébe. Ennek köszönhetően az EU a világ vezető "nukleáris generátorává" vált. A kibővített Unióban 156 reaktor üzemel, amely az energiaszükséglet mintegy 32%-át biztosítja - ez magasabb az Észak-Amerikában, Japánban vagy Oroszországban jellemző értéknél. Ugyanakkor a legtöbb európai reaktor mára elöregedett (átlagosan 22 éve üzemelnek), és a lelkesedés is csökkent a technológia iránt. Egyedül a franciák és a finnek gondolkodnak új reaktorok építésében, míg Németország, Svédország, Belgium, Spanyolország fokozatosan megszüntetné ezeket (Olaszország már meg is tette). A leginkább atomenergia-ellenes ország, Ausztria az EURATOM-szerződést egy "technológiasemleges" egyezményre cserélné, amely egyetlen energia-előállítási technológiát sem részesítene előnyben. Ezt a kezdeményezést Írország, Luxemburg, Dánia, Németország, Svédország, Észtország, az Európai Parlament és több száz környezetvédő csoport is támogatja. Jelenleg a legnagyobb gondot a régi (szovjet típusú) reaktorok jelentik. Brüsszel például arra kérte Litvániát, hogy állítsa le Ignalina 1-2 nevű reaktorait (Szlovákiát pedig a Bohunice 1-2 leállítására kérik). Ennek (és a több százmilliós támogatásnak) ellenére a négy reaktor még mindig üzemel. Az Ignalia 1 bezárása 2005-re lenne esedékes, de ezt biztonsági okokból nem tartják megvalósítható időpontnak. Az Ignalina 2 várhatóan 2009-ben áll le, míg a Bohunice 1-2 reaktorok leállítása 2006-08 körül esedékes, amely dátumok még későbbre tolódhatnak.


Dobrá zpráva pro ČEZ. Aukce povolenek se odkládají

Evropský parlament změnil stanovisko. Aukci stovek milionů emisních povolenek odložil Štrasburk -Evropský parlament ve středu schválil odložení aukce stovek milionů povolenek na vypouštění průmyslových škodlivin do ovzduší. Tento krok má podle Evropské komise pomoci zvýšit ceny povolenek a oživit stagnující trh s nimi. Návrh mimo jiné podporovala i energetická skupinaČEZ. Europoslanci o tomto návrhu hlasovali již v dubnu a tehdy ho odmítli. Komise od té doby učinila pár kompromisů a poslala rozhodování o emisních povolenkách zpět do pléna Evropského parlamentu. Největší tuzemská energetická firma ČEZ stažení části povolenek z trhu chtěla. ČEZ to zdůvodňoval tím, že takový krok by stabilizoval hodnotu povolenek a umožnil by systému emisního obchodování plnit svou úlohu, tedy vést výrobce k investicím do technologií s nízkými emisemi CO2. Cena povolenek navíc souvisí i s dostavbouTemelína. Dražší povolenky totiž automaticky zvyšují i cenu silové elektřiny na trhu, což by pro Temelín bylo výhodné. Levné povolenky jsou naopak výhodné pro uhelné elektrárny, které mají oproti čistým zdrojům energie méně nákladný provoz. Podle mluvčího ČEZ Ladislava Kříže Evropský parlament schválil pozici pro vyjednávání s radou. "Teprve po výsledku trialogu bude jasné, kolik povolenek se stáhne a kdy se navrátí do systému. Ale rozhodně dnešní hlasování vnímáme pozitivně, je to důkaz politické vůle řešit nefunkčnost trhu s povolenkami," řekl Kříž. Proti návrhu byli někteří čeští europoslanci. Podle Jana Březiny představený kompromis neobsahoval žádné zásadní změny. Například nejdříve Komise zvažovala zmrazení aukcí 900 milionů povolenek, nyní jde jen o 600 milionů v letech 2013 až 2015. Každá z povolenek představuje tunu emisí oxidu uhličitého. "Od začátku jsem byl proti emisním povolenkám, považoval jsem to za zátěž, naopak zastánci tohoto kroku tvrdili, že to bude tržní mechanismus. Jenže tento mechanismus nezafungoval, cena povolenky se zdá Evropské komisi nízká, a proto se ji rozhodla zvýšit netržním zásahem, tedy že část povolenek stáhnou," uvedl europoslanec Miroslav Ouzký (ODS). Systém EU pro obchodování s emisními povolenkami určuje limity na množství skleníkových plynů, které může evropský průmysl každoročně vypustit do ovzduší. Jednotlivé společnosti mají přidělený určitý počet povolenek. Pokud je nevyčerpají, mohou je dále prodat. Pokud vypouštějí do ovzduší větší množství emisí, musí naopak povolenky dokoupit. Cílem tohoto systému je podniky motivovat, aby investovaly do "zelených" technologií. Jenže hospodářská krize zasáhla právě i systém emisního obchodování. Snížila se poptávka po emisních povolenkách v systému, povolenek je tak nadbytek a jejich cena se pohybuje pod úrovní pěti eur za tunu CO2. Přitom při zavádění systému Evropská komise očekávala cenu nad 20 eury. Právě kvůli opětovnému zvýšení ceny povolenek rozhodla Komise (a nyní to potvrdil i parlament) o stažení části povolenek (takzvaný backloading).  "Trh s emisními povolenkami není životaschopný. Například ve Spojených státech nic takového nemají, přesto snížili produkci CO2, a to podstatným způsobem," uvedl Březina. "Evropská komise si nyní vymyslela takovou berličku, backloading, tedy stažení části povolenek z trhu s tím, že tyto povolenky se stáhnou a pak zase vrátí. Toto není podle mě řešením, proto budu hlasovat proti," dodal český europoslanec. Jiný český zástupce v Evropském parlamentu, Richard Falbr, nebyl těsně před hlasováním rozhodnutý. "Pozice v České republice je rozdělená, ČEZ by chtěl, abychom hlasovali pro stažení, a lobbuje za to, ale český průmysl to nechce, protože se bojí, že by to ztížilo jeho postavení," řekl Falbr. "Při předchozím hlasování jsem byl pro, jenže teď ty hlasy, které mluví za průmysl, sílí a tvrdí, že bude poškozeno mnoho průmyslových podniků," dodal.


Experti: v téhle krizi stavba Temelína lidem práci nedá

Tisíce lidí začnou podle odborníků na stavbě elektrárny pracovat až v roce 2013 Praha- Uspíšit stavbu třetího a čtvrtého bloku Temelína, prosazují jako jedno z možných velkých protikrizových opatření odbory i zaměstnavatelé. Podle expertů na energetiku i samotného ČEZu ale tendr urychlit nejde. Práce pro tisíce lidí, které stavba jaderných reaktorů vždy přináší, tak začnou nejdříve v roce 2013, kdy by krize měla už odeznít.  "Požadujeme urychlit rozhodnutí o dostavbě 3. a 4. bloku jaderné elektrárny Temelín," avizoval Svaz průmyslu a dopravy před jednáním tripartity o tak zvané „exit strategii". Stejně se vyjadřuje i odborový předák Milan Štěch. Podle zaměstnavatelů a odborů je to možnost, jak dát lidem v krizi práci.    Soutěž o atomČEZ vypsal vloni soutěž na stavbu třetího a čtvrtého reaktoru v Temelíně s opcí na dodávku pátého bloku v Dukovanech a až dvou bloků v Jaslovských Bohunicích.Hodnota zakázky není známa. ČEZ ji odmítá z taktických důvodů komentovat. odhad ve výši 500 miliard, které zveřejnila média, nepotvrdil ani nevyvrátilSchopnost dostát požadavkům soutěže (dodat reaktory třetí generace) splnily v prvním kole tři konsorcia: francouzská Areva, americký Westinghouse a ruský Atomstrojexport.Vítěz tendru by měl být známý v příštím roce, stavět by se mohlo začít v roce 2013, s uvedením do provozu se u Temelína počítá v letech 2019 až 2020, u Dukovan v letech 2023 až 2025. Například na zpožděné stavbě jaderné elektrárny ve finském Olkiluoto, kterou provádí jeden z uchazečů o stavbu Temelína - francouzská Areva, pracuje kolem čtyř tisíc lidí.  "Možnosti, jak stavbu Temelína urychlit, jsou velmi omezené," tvrdí Karel Hatlapatka, expert na energetiku a ČEZ z poradenské společnosti Cyrrus.  "Postavit jadernou elektrárnu není rozhodnutím nějaké firmy. To je otázka politická, ekologická a splnění spousty dalších požadavků z hlediska naší nebo evropské legislativy," jmenuje Hatlapatka. "Uspíšit takový projekt prakticky nejde. Nanejvýš v řádu měsíců, rozhodně ne let," dodává.   "Střednědobé opatření na podporu ekonomiky ano. Akční protikrizové opatření rozhodně ne," souhlasí Jiří Gavor ze společnosti ENA zabývající se poradenstvím v oblasti energetiky. "Můžou se povzbudit nanejvýš nějaké projekční inženýrské aktivity. To bude plus pro několik organizací, ale v rámci celého hospodářství se to nijak neprojeví," dodává.  Lití základů pro jaderný reaktor od Westinghousu. San-men, Čína | Foto: Aktuálně.cz Hodnocení možných dopadů na životní prostředí, tak zvaná zpráva EIA, bez které se Temelín začít stavět nemůže, se čeká v červenci 2011. "Uzavření smlouvy s dodavatelem očekáváme na počátku roku 2012, zahájení samotné stavby v roce 2013," doplňuje mluvčí ČEZu Eva Nováková. "Tyto termíny příliš urychlit nelze," tvrdí.  Do květnových voleb navíc vláda nestihne předložit sněmovně žádný protikrizový zákon, kterým by eventuálně výstavbu Temelína mohla urychlit. Podpoří pouze plány ČEZu na rekonstrukci elektrárny v Prunéřově za 25 miliard. Zaměstnání tak může najít 800 lidí. Hospodářské noviny dnes ale upozornily na to, že ČEZ hrozí ukončením projektu, pokud s ním ministerstvo životního prostředí nevydá rychle souhlas.


udia ochotne predávajú pozemky pod novú jadrovú elektráre

Cenu 100-tisíc eur za hektár pôdy éf JESS-u nechce komentova, obáva sa moných pekulácií. JASLOVSKÉ BOHUNICE. Jadrová energetická spolonos Slovenska (JESS) u zaala cez svoju dcérsku spolonos vykupova pozemky, na ktorých má v budúcnosti stá alia slovenská jadrová elektráre. V obci Radoovce, susediacej s Jaslovskými Bohunicami, má u spolonos JESS invest kúpených 20 hektárov polí.SkryVypnú reklamuSkryVypnú reklamuSkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamouSkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamou V dedine je výkup pozemkov témou íslo jedna  spolonos údajne platí 100-tisíc eur za hektár. udia predávajú ornú pôdu, za ktorú doteraz dostávali od ponohospodárov nájomné pár eur rone, vemi ochotne. Cenu vak nechcú potvrdi predávajúci, ale ani spolonos. "Vzhadom na moné pekulácie pri výkupoch pozemkov, ktoré sa na Slovensku v minulosti pri vekých projektoch objavili, nepovaujeme momentálne za vhodné zverejova konkrétnu cenu, odpovedal generálny riadite JESS tefan abík. Dodal, e ete pred zaiatkom vykupovania urobili cenový prieskum pozemkov na priemyselné úely v lokalite Jaslovských Bohuníc. udia, ktorí svoje pozemky predali, sa o cene tie nechceli bavi. Viacerí vak poznamenali, e ponuka bola taká, e nezaváhali ani na moment. abík odpovedal diplomaticky aj na otázku, koko hektárov pozemkov bude spolonos potrebova pre novú elektráre. "Plocha pozemkov pre projekt prípravy a výstavby nového jadrového zdroja v Jaslovských Bohuniciach zodpovedá poiadavkám na umiestnenie technologických zariadení, súvisiacich nevyhnutných stavieb a samotného reaktora tretej generácie, vyhol sa konkrétnej odpovedi. Spolonos bude poda neho kupova pozemky v obciach Trnavského a Pieanského okresu. Poda udí z energetickej brane by mohlo ís o 60  80 hektárov. Starosta Radooviec Miroslav Remenár predpovedá svojej obci búrlivý rozvoj v prípade, ak nová jadrová elektráre bude stá na jej území. Okrem mnostva pracovných príleitostí pri jej výstavbe a následnej prevádzke by dedinka so tyrmi stovkami obyvateov mohla dostáva kadorone aj nezanedbatenédanez nehnuteností. Obyvatelia obce majú nealeko fungujúcu jadrovú elektráre V-2, aj odstavené elektrárne A-1 a V-1, ale ani jedna z nich nie je v katastri Radooviec. Jadrová energetika tu nie je straiakom, veké mnostvo udí z dediny u dlho iví. Jadrová energetická spolonos Slovenska je spoloným podnikom slovenskej Jadrovej a vyraovacej spolonosti (JAVYS), ktorá vlastní 51-percentný podiel a eskej energetickej skupiny EZ vlastniacej 49 % akcií spolonosti. Spolonos má za úlohu pripravi projekt vhodného typu jadrového reaktora, následne zabezpei výstavbu a spusti výrobu elektrickej energie a tepla. Nová jadrová elektráre by mala zaa výrobu po roku 2025. Minister hospodárstva Tomá Malatinský nedávno na stretnutí ministrov pre jadrovú energetiku v Londýne uviedol, e základ energetickej politiky Slovenska bude aj naalej tvori jadrová energetika. Slovenská vláda poda neho podporuje a bude podporova investície do jadrovej energetiky, nebude vak financova projekty do jadra zo tátneho rozpotu.


Szijjártó Péter: A legszigorúbb biztonsági és környezetvédelmi előírások mellett zajlik a paksi bővítés

A legszigorúbb biztonsági és környezetvédelmi előírások mellett zajlik a paksi bővítés, a két új blokkot kettős vasbeton fal veszi majd körül, amely a legdurvább külső behatásoknak is ellen tud állni - közölte Szijjártó Péter külgazdasági és külügyminiszter hétfőn Budapesten. A minisztérium közleménye szerint a tárcavezető az Országgyűlés fenntartható fejlődés bizottságának meghallgatásán beszámolt egyebek mellett a paksi beruházás állásáról is, üdvözölve, hogy immár a projekt látható fázisa zajlik. A két új blokk abszolút úgynevezett Fukusima-álló lesz, ami azt jelenti, hogy kettős vasbeton fal, vagyis dupla falú hermetikus védőépület veszi körül a nukleáris létesítményt, tehát minden külső behatásnak, a legdurvábbaknak és robbanásnak, vagy akár egy repülőgép rázuhanásának is ellen tud állni - mondta. Tájékoztatása szerint jelenleg a talaj-előkészítéssel kapcsolatos munkák folynak a területen, de megvan már több épület építési engedélye is. Megkezdődött a hosszú gyártási idejű berendezések építése, illetve egy német-amerikai vegyesvállalat dolgozik a résfalazáson. Szeretném önöket biztosítani arról, hogy a legszigorúbb előírásoknak, biztonsági és környezetvédelmi előírásoknak felel meg mindaz, ami Pakson történik - jelentette ki. A miniszter arról is tájékoztatott, hogy 94 magyar cég mellett amerikai, francia, német, svéd és osztrák társaságoknak van alvállalkozóként szerződésük egyelőre az építkezésben, kiemelve az érintett országokat és azok geográfiai orientációját. Szijjártó Péter leszögezte, hogy a versenyképesség javításának és a környezet védelmének kéz a kézben kell járnia egymással, mivel ezen egyensúly megbontása bármilyen irányba több kárt okozna, mint hasznot. Emlékeztetett, hogy a nemzeti energia- és klímaterv alapján az üvegházhatású gázok kibocsátásának legalább 50 százalékkal kell csökkennie 2030-ig az 1990-es adatokhoz képest: ennek mértéke jelenleg már 32 százalék, miközben évről évre hatalmas gazdasági rekordokat sikerült megdönteni. Hozzátette: húsz olyan ország van a világon, amely képes volt úgy növelni a GDP-jét, hogy közben csökkentette a károsanyag-kibocsátását, és a zöld átmenet végrehajtása során is szavatolni kell az energiaellátás biztonságát. Ehhez arra van szükség, hogy a zöld ügyet ne egyfajta politikai és ideológiai monopóliumként kezeljük, hanem valós kérdésként, aminek mindkét lába leér a földre - fogalmazott. A tárcavezető szerint a villamos energia még meghatározóbb szerephez fog jutni, így 50 százalékkal bővülhet 2030-ig az Európai Unió tagállamainak átlagos áramfelhasználása. Szíjjártó Péter komplex kérdésnek nevezte, hogy miként lehet olcsón, biztonságosan, fenntartható módon, továbbá nagy mennyiségben oly módon villamos energiát előállítani, hogy azáltal minél inkább függetlenedni lehessen a nemzetközi energiapiac elképesztő ármozgásaitól. E négy szempont kielégítésére kizárólag a nukleáris energia alkalmas - emelte ki, hozzátéve: a nukleáris energia képes arra, hogy nagy mennyiségben olcsón, biztonságosan, és a környezet megvédésével állítsunk elő elektromos energiát. Az Európai Unióban erről hatalmas vita van. A tagállamok is kettészakadtak (...) Mi azt gondoljuk, hogy ezen vitákat is érdemes lenne a racionalitás mezején tartani. Na most, ebből van a legkevesebb ezekben a vitákban, tehát leginkább a politikai-ideológiai kérdések jönnek elő, és a racionalitás, sajnos, ennélfogva kevesebb szerepet kap. - fogalmazott a miniszter. Magyarországon ma a villamosenergia-előállítás 65 százaléka már karbonsemleges, ami 80 százalékban az atomenergiának köszönhető. A paksi blokkok 90-91 százalékos kihasználtsággal működnek, a fűtőanyag szállítása folyamatos, az időjárásfüggő termelési módok pedig csak minimális részét tudják kielégíteni a keresletnek a fogyasztási csúcsok idején. Az atomerőművek teljes életciklusra vetített környezeti lábnyoma nem nagyobb a többi karbonsemleges technológiáénál, ráadásul a nukleáris reaktorok a legjobb eredményeket hozzák azon a téren is, hogy mennyi termőföldet kell feláldozni egy megawattnyi energia előállításához. A miniszter kiemelte, hogy a paksi bővítéssel évente 17 millió tonna szén-dioxid kibocsátása és 3,5 milliárd köbméternyi földgáz importja lesz kiváltható. A teljes magyar közlekedési szektor kibocsátása évi 12 millió tonna, és az összes hazai erdőterület hatmillió tonnányi szén-dioxid-kibocsátást tud elnyelni évente. A tárcavezető érintette a naperőművi kapacitások kérdését is, rámutatva, hogy tavaly sikerült elérni a 4000 megawattos teljesítményt, ami 13 százalékos arány a teljes villamosenergia-termelésen belül, ez pedig a három legjobb eredmény között van az EU-ban. Idén októberig összesen 5400 megawattnyi naperőmű-kapacitás került beépítésre, és ebből több mint 2100 megawattot a kiserőművek tesznek ki. - részletezte a tárcavezető, kiemelve, hogy Magyarország a 6000 megawattos célt jóval korábban el fogjuk érni, mint azt korábban tervezték. 2030 volt a cél, ehhez képest már most 5400 megawattnál vagyunk, és így a 2050-es célt is nyugodtan tíz évvel előre lehet hozni, 2040-re - közölte. Amennyiben végigmegy a nukleáris beruházásunk, s ezzel az ütemmel haladnak a napenergia beruházások is, akkor azt hiszem, hogy a következő évtized elejére elmondhatjuk, hogy szinte 100 százalékban karbonsemlegesen és önellátóan tudunk villamosenergiát biztosítani az ország lakossága és gazdasága számára - összegezte beszédét Szíjjártó Péter.


Koniec dohadom: Trump sa s Kimom stretne 12. júna

Americký prezident Donald Trump sa v piatok stretol v Bielom dome so severokórejským vyslancom Kim Jong-cholom. Trump zárove potvrdil, e sa 12. júna stretne s vodcom KDR Kim ong-unom v Singapure, ím ukonil týde trvajúcu neistotu ohadom vyhliadok na túto historickú schôdzku. Kim Jong-chol odovzdal Trumpovi list od svojho vodcu, informuje agentúra Reuters. Trump zárove oznámil, e na KDR vnajbliom ase neuvalí alie sankcie. Poda denníka The Wall Street Journal predmetný list vyjadruje Kimov záujem ostretnutie so éfom Bieleho domu, bez akýchkovek výrazných ústupkov a hrozieb. Médium pritom cituje zdroje oboznámené sobsahom listu. Trump na summite bude chcie presvedi Kima, aby sa KDR vzdala svojho jadrového arzenálu. Ide onajvyie postaveného predstavitea KDR, ktorý navtívil USA za uplynulých 18rokov. Kim Jong-chol, ktorý pricestoval do Spojených tátov vstredu, je vodcov blízky poradca. Washington predtým zaradil Kim Jong-chola na zoznam neiaducich osôb pre jeho úlohu vo vojenskom establimente KDR. Severokórejský delegát kedysi slúil ako osobný stráca bývalého vodcu KDR Kim ong-ila, otca súasného lídra. Kim Jong-chol slúil takmer 30rokov vpopredným funkciách tajných sluieb SevernejKórey. Spojené táty ho zaradili na iernu listinu aj pre jeho podporu severokórejského programu vývoja jadrových zbraní a balistických striel. Na vstup do USA a stretnutie samerickými initemi dostal peciálne povolenie. Juná Kórea obvinila Kim Jong-chola znaplánovania smrtiacich útokov na plavidlo juhokórejských námorných síl a tamojí ostrov vroku 2010.Americké tajné sluby ho spájajú aj skybernetickým útokom na spolonos Sony Pictures vroku 2014.Kim Jong-chol slúil aj vo vojenskej polícii vdemilitarizovanejzóne. Japonsko vystríhalo medzinárodné spoloenstvo, aby sa nenechalo unies príjemným vystupovaním severokórejského vodcu Kim ong-una a ústupkami zo strany Severnej Kórey, pretoe ktým dochádzalo aj vminulosti, no boli len plátikom na alí vývoj jadrového programu. Ako na bezpenostnej konferencii vSingapure pripomenul japonský minister obrany Icunori Onodera, Severná Kórea súhlasila stým, e prestane vyvíja jadrové zbrane, prvýkrát u vroku 1994, potajme ich vak vyvíjalaalej. Vo svetle toho, ako sa Severná Kórea zachovala vminulosti, som presvedený, e je dôleité, aby sme Severokórejanov neodmeovali len za to, e súhlasia sdialógom, vyhlásil japonský minister. História sa môe opakova, Severná Kórea vyhlási, e sa zbavuje jadrových zbraní a bude sa prezentova ako zmierlivá a ústretová, ale nakoniec otoí a zmetie zo stola celé mierové úsilie medzinárodného spoloenstva, varoval Onodera. Jedinou cestou kmieru na Kórejskom polostrove je poda neho dozrie na to, aby Severná Kórea prijala vsúlade srezolúciami Bezpenostnej rady OSN konkrétne kroky kúplnému, dokázatenému a nezvratnému zbaveniu sa vetkých zbraní hromadného nienia a balistických rakiet vetkých doletov. Juhokórejský prezidentský palác privítal rozhodnutie Trumpa obnovi plánovaný summit sKim ong-unom obudúcnosti jadrového programu Pchjongjangu, informovala agentúraAP. Hovorca juhokórejského prezidenta vydal toto vyhlásenie len niekoko hodín po tom, o Trump prijal vBielom dome Kim Jong-chola. Vo vyhlásení Modrého domu jeho hovorca kontatuje, e cesta smerujúca ksummitu Severnej Kórey a USA sa posilnila a rozírila. Dodal, e Soul sa bude tei na historické stretnutie vSingapure snadením, ale itrpezlivosou. Juhokórejský prezident Mun e-in, ktorý mal vuplynulých týdoch u dve stretnutia svodcom Kim ong-unom, za summit najvyích predstaviteov USA a KDR intenzívne loboval.


Ahmadínidád odmietol európsku ponuku na jadrový reaktor

Teherán 17. mája (TASR) - Iránsky prezident Mahmúd Ahmadínidád odmietol dnes európsku ponuku na ahkovodný jadrový reaktor v rámci balíka výhod, ktoré ... Teherán 17. mája (TASR) - Iránsky prezident Mahmúd Ahmadínidád odmietol dnes európsku ponuku na ahkovodný jadrový reaktor v rámci balíka výhod, ktoré by dostal Teherán výmenou za pozastavenie programu obohacovania uránu.SkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamouSkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamou "Hovoria, e chcú da Iránu motiváciu, myslia si vak, e rokujú so tvorroným dieaom, ktorému môu da orieky a okoládu a dosta od neho na výmenu zlato," uviedol Ahmadínidád pred tisíckami udí v meste Arak v strednom Iráne. Trojka EÚ - Británia, Francúzsko a Nemecko - a úrad éfa zahraninej politiky únie Javiera Solanu plánujú prediskutova navrhovanú ponuku s partnermi z USA, Ruska a íny v piatok v Londýne. Hovorca francúzskeho ministerstva zahraniných vecí v utorok uviedol, e pripravovaný plán zaha tri asti, z ktorých jedna sa týka civilnej nukleárnej spolupráce s Iránom. "Nenúte vlády a krajiny, ktoré podpísali Zmluvu o neírení jadrových zbraní, aby od nej odstúpili," dodal Ahmadínidád vo svojom prejave, ktorý naivo odvysielala iránska tátna televízia. USA a EÚ obviujú Irán zo snahy o tajný vývoj jadrových zbraní, o Teherán rezolútne odmieta.


AI spotřebuje tolik energie jako Nizozemsko, obávají se vědci

Odvětví umělé inteligence (AI) by mohlo do roku 2027 spotřebovávat tolik energie jako země velikosti Nizozemska, varuje nová studie nizozemského vědce z univerzity v Amsterodamu, na kterou upozornil zpravodajský web BBC. Od loňského listopadu, kdy na trh vstoupil chatbot ChatGPT, se velké technologické firmy snaží přidávat služby s AI, jejich provoz je ovšem energeticky náročnější než u běžných aplikací. Dopad AI na životní prostředí by mohl být podle studie menší, než se lidé obávají, pokud se její vývoj zpomalí. S ohledem na loňskou spotřebu elektřiny v Česku je odhad spotřeby odvětví AI více než dvojnásobný, pokud se vezme do úvahy horní hranice prognózy. Studii zveřejněnou v časopisu Joule vypracoval Alex De Vries, který působí jako doktorand na Svobodné univerzitě v Amsterodamu. Vychází z toho, že některé parametry zůstanou beze změny – například rychlost, jakou odvětví AI narůstá, dále dostupnost čipů pro AI a také že servery budou i nadále stále pracovat na plný výkon. Mnoho odborníků, včetně autora studie, má za to, že jde o spekulaci, protože technologické firmy nezveřejňují dostatek údajů, aby bylo možné učinit přesný odhad. Faktem ale zůstává, že AI vyžaduje výkonnější hardware než tradiční výpočetní úlohy. De Vries vyšel z předpokladu, že výrobce čipů Nvidia bude dodávat přibližně 95 procent vybavení, které bude odvětví AI potřebovat. Zohlednil dodávky do roku 2027 a rozmezí spotřeby energie odvětví stanovil na 85 až 134 terawatthodin (TWh) elektřiny ročně. Horní konec rozmezí odpovídá zhruba množství energie, které ročně spotřebuje menší stát. Společnost Nvidia se k věci odmítla vyjádřit. „Z hlediska spotřeby elektřiny by se jednalo o tak velké země, jako je Nizozemsko. Jde o půl procenta celkové světové spotřeby elektřiny,“ řeklserveru BBCDe Vries. Na základě svého zjištění je toho názoru, že AI by se měla používat pouze tam, kde je to skutečně potřeba. Český energetický regulační úřad (ERÚ) uvádí, že loni činila spotřeba elektřiny v České republice 60,4 TWh. Systémy umělé inteligence, jako jsou velké jazykové modely (LLM), které pohánějí populární chatboty, například ChatGPT start-upu OpenAI nebo Bard společnosti Google, vyžadují ke své činnosti obří datová centra. Zařízení jsou náročnější na spotřebu energie a stejně jako tradiční sestavy je třeba je chladit pomocí systémů vyžadujících velké množství vody. Výzkum nizozemského vědce energii potřebnou na chlazení nezahrnuje. Mnoho velkých technologických firem tuto specifickou spotřebu energie nebo vody nevyčísluje. De Vries proto vyzývá k větší transparentnosti odvětví. Společnost Microsoft, která výrazně investuje do vývoje AI, ve své poslední zprávě o udržitelnosti uvedla, že její spotřeba vody mezi lety 2021 a 2022 stoupla o 34 procent na 6,4 milionu metrů krychlových, což je přibližně velikost 2500 olympijských plaveckých bazénů. „Standardní rozvaděč plný běžných sestav má spotřebu asi čtyři kilowatty (kW), což odpovídá spotřebě rodinného domu. Zatímco rozvaděč se sadami AI by měl spotřebu zhruba dvacetinásobnou, tedy asi 80 kW energie. V rámci jednoho datového centra jich můžete mít stovky, ne-li tisíce,“ vysvětlil rozdíl Danny Quinn, šéf skotského datového centra DataVita. Z další nedávné studie Washingtonské univerzity, kterou citovalserver Yahoo! Finance, totiž vyplynulo, že jen provozování populárního chatovacího systému ChatGPT může denně spotřebovávat zhruba jednu gigawatthodinu energie. To představuje spotřebu, kterou má jinak 33 tisíc průměrných amerických domácností. Odborníci se přitom obávají, že jde o pouhý začátek. Jak se rozšiřují stávající systémy AI a zároveň přibývají úplně nové, pochopitelně spotřeba elektrické energie ještě roste. „Nacházíme se v bodu, kdy je AI teprve v rozmachu. Současný rozsah využívání tak může představovat pouhé procento toho, co nás čeká za dva až tři roky. Nebojím se říci, že se svět řítí do opravdu vážné energetické krize, pokud to nezměníme,“ varoval Arijit Sengupta, zakladatel a šéf společnosti Aible působící v oblasti umělé inteligence. Není přitom ani zdaleka jediným, kdo poukazuje na „nenažranost“ datových center, která se kvůli umělé inteligenci přesouvají od klasických počítačových procesorů (CPU) k výrazně výkonnějším grafickým čipům (GPU). Ty se totiž pro složité výpočty hodí lépe. „V následující dekádě budou právě GPU jádrem infrastruktury pro AI. Ve srovnání s CPU přitom GPU za jeden výpočetní cyklus spotřebují desetinásobek až patnáctinásobek energie. Jejich vysoká energetická náročnost je zkrátka nepopiratelná,“ podotkl Patrick Ward, marketingový šéf společnosti Formula Monks, která se zabývá poradenstvím v oblasti umělé inteligence. Umělá inteligence se dostala do středu pozornosti s rozvojem ChatGPT. Tento chatovací systém dokáže generovat různé texty včetně článků, esejí, vtipů a poezie na základě jednoduchých dotazů. ChatGPT se učí odpovídat na podněty uživatelů a podobně jako lidé se učí na základě velkého množství dat. V květnu 2024 byl zpřístupněn pokročilejší model umělé inteligence GPT-4o. Ten je schopen poskytovat bezpečnější a užitečnější odpovědi a připravit půdu pro šíření technologií podobných lidem. Zvládá simulovat i emoce. Webovou aplikaci nabízí OpenAI zdarma, v placené verzi ale můžete systém využívat i ve chvíli, kdy je velmi zatížen. Ostatní musí čekat na uvolnění kapacity. Předplatné, které nabízí i další výhody, vyjde případné zájemce na 20 dolarů měsíčně, tedy v přepočtu zhruba na 470 Kč. Za ChatGPT stojí start-up OpenAI, který financuje společnost Microsoft. Na druhou stranu by AI mohla pomoci při řešení některých ekologických problémů, kterým planeta čelí, napsal server BBC. To připouští i Ward, umělá inteligence dokáže podle něj být „neuvěřitelně efektivní v oblastech, ve kterých člověk tolik efektivní není“. Zároveň však nezastírá, že otázka spotřeby je velmi ožehavým tématem. „V globálním měřítku se bude dramaticky zvyšovat,“ doplnil s tím, že svět se na to musí připravit. Společnosti Google a American Airlines nedávno zjistily, že piloti by mohli pomocí experimentálního nástroje AI pro volbu výšky letu snížit na polovinu množství kondenzačních stop, které letadla vytvářejí a jež přispívají ke globálnímu oteplování. Dalším příkladem může být výzkum směřující k vytvoření jaderné fúze, tedy způsobu, kterým získává energii Slunce. Úspěch v této oblasti by znamenal skutečný převrat v podobě neomezených ekologických zdrojů energie. Umělá inteligence by mohla urychlit výzkum, který probíhá od 60. let 20. století a postupuje velmi pomalu.


Áttörés a CERN-ben: először sikerült megmérni az antianyag optikai spektrumát

Kövesse az Indexet Facebookon is! Először sikerült megmérni az antianyagnak – egész pontosan egy antihidrogén-atomnak – az optikai spektrumát az Európai Nukleáris Kutatási Szervezet (CERN) kutatóközpontjában – írja az MTI. A fizika egyik nagy kérdése, hogy az univerzum miért áll legnagyobbrészt anyagból. Az elméleti fizikusok feltételezése szerint 13,7 milliárd évvel ezelőtt, az ősrobbanás után az univerzumban egyenlő mennyiségben képződött anyag és antianyag. Az antianyag azóta eltűnt, ebből a tudósok arra következtetnek, hogy az anyagnak lehetett valamilyen előnye az antianyaggal szemben. A rejtély megfejtéséhez az antianyagatomok tulajdonságainak precízebb mérésére volt szükség, és arra, hogy összehasonlítsák őket anyagatomok tulajdonságaival. A CERN ALPHA (Antihydrogen Laser Physics Apparatus) konzorciumának kutatói a Nature szaklapbanszámoltak bearról, hogy Ez olyan hullámok speciális mintázata, amelyeket az atom elnyel vagy kisugároz, amikor az elektronjai gerjesztett állapotba kerülnek vagy visszazuhannak onnan az alapállapotba. Mint két tojás, csak az egyik antitojás A feltételezések szerint minden rendes szubatomi részecskének van egy azonos tömegű, de ellentétes töltésű hasonmása. Amikor az ilyen ellentétes töltésű részecskék találkoznak, kölcsönösen megsemmisítik egymást, tiszta energiává alakulva át. Egy hidrogénatom például egy protonból és egy elektronból áll. A negatív töltésű elektron ellentéte a pozitron, a protoné pedig az antiproton; egy antiproton és egy pozitron alkotja a legegyszerűbb antianyagatomot, az antihidrogént. Amikor a hidrogénatomot energiával gerjesztik, az elektron magasabb energiaszintű pályára kerül. Amikor viszont az elektron visszazuhan egy alacsonyabb energiájú állapotba, a két szint közötti energia különbségét egy foton formájában sugározza ki, és e sugárzásnak pontosan ismert a spektruma. A CERN ALPHA kísérlete azt célozta, hogy megmérjék az antihidrogén-atomok színképét, és összevessék a hidrogénatomok spektrumával. A nagyon precíz mérési pontossággal elért eredmények szerint Egy kis mérési bizonytalanság azonban továbbra is maradt, és talán abban rejlik az anyag és az antianyag közti különbség. A jövőben a szakértők ezért még tovább akarják fokozni a precizitást, hogy így még pontosabban megvizsgálhassák az anyag és antianyag szimmetriáját. Nagyon pontos, de még mindig nem eléggé Az antianyag spektrumának vizsgálata azonban egyáltalán nem könnyű. Antianyag-részecskéket nehéz előállítani és stabilan megtartani. A tanulmány mögött húsz év technológiai fejlődése áll –írja közleményében a CERN. A töltéssel rendelkező antirészecskék, mint például az antiprotonok mozgatása és fogva tartása viszonylag könnyű, az antihidrogén-atomoké azonban nehéz, mivel azok semlegesek, tehát nem hordoznak elektromos töltést. „Ehhez egy speciális mágneses részecskecsapdát fejlesztettünk ki, amely azon alapszik, hogy az antihidrogén egy egészen kicsit mágneses” – mondta el Jeffrey Hangst, az ALPHA szóvivője. A tudósoknak ezzel sikerült elfogniuk egy atomot, és megmérni az optikai spektrumát. 5 könyvTöbb mint 600 meghökkentő, érdekes és tanulságos történet! Kövesse az Indexet Facebookon is!


Problemy w elektrowni atomowej, awaria pomp

Po kilkunastu godzinach uruchomiono system chłodzenia w bloku nr 5 w uszkodzonej japońskiej elektrowni atomowej Fukushima I - poinformował w niedzielę przedstawiciel firmy TEPCO, która zarządza siłownią. Pompy chłodzące reaktor zatrzymały się w sobotę wieczorem, a temperatura zbiornika i reaktora rosła. Problem odkrył pracownik elektrowni w sobotę o 21 czasu lokalnego. Temperatura reaktora wynosiła wtedy 68 stopni Celsjusza. W niedzielę wzrosła ona do 92 stopni Celsjusza. Ok. godziny 13 czasu lokalnego system chłodzenia został ponownie uruchomiony, dzięki czemu temperatura reaktora powinna wkrótce spaść. Spółka TEPCO bada obecnie przyczyny awarii pomp. Firma nie informowała o problemie do niedzieli rano czasu lokalnego, przekazała jedynie informacje rządowi i władzom lokalnej prefektury. Rzecznik TEPCO przeprosił później za tę zwłokę. Reaktory nr 5 i nr 6, w przeciwieństwie do czterech pozostałych znajdujących się w Fukushimie I, nie uległy poważnemu uszkodzeniu w następstwie katastrofalnego trzęsienia ziemi i tsunami z 11 marca. Jest to najpoważniejsza awaria nuklearna na świecie od czasu wybuchu reaktora w Czarnobylu w 1986 roku.


Kim Dzsongun: A Koreai-félsziget a háború küszöbén áll

Észak-Korea készen áll arra, hogy mozgósítsa nukleáris erejét. Kövesse az Indexet Facebookon is! A koreai háború évfordulóján tartott rendezvényen a vezető hozzátette, hogy az ország „teljes mértékben készen áll bármilyen katonai konfrontációra” az Egyesült Államokkal − jelentette a KCNA állami hírügynökség. A megjegyzés akkor hangzott el, amikor Észak-Korea valószínűleg épp hetedik nukleáris kísérletére készül. Az Egyesült Államok a múlt hónapbanarra figyelmeztetett, hogy Phenjan bármikor végezhet ilyen kísérletet. Észak-Korea legutóbbi atomkísérlete 2017-ben volt. A feszültség azonban egyre nő a Koreai-félszigeten. Kim Dzsongun szerint nem provokálnak a hadgyakorlatokkal Bár az 1950–53-as koreai háború fegyverszünettel ért véget, Észak-Korea azonban azt az Egyesült Államok elleni győzelemként könyveli el. A „győzelem napja” éves ünnepségein katonai felvonulásokat és tűzijátékot tartanak. Az esemény alkalmából mondott beszédében Kim Dzsongun azt mondta, hogy az Egyesült Államok nukleáris fenyegetései miatt Észak-Koreának meg kell valósítania azt a „sürgős történelmi feladatot”, hogymegerősítse önvédelmét. Hozzátette, hogy az Egyesült Államok félreérthetően provokációnak állította be Észak-Korea rendszeres hadgyakorlatait. Az elnök kitért azokra a hírekre is, amelyek szerint Dél-Korea fel akarja éleszteni azt a tervet, hogy az észak-koreai nukleáris fenyegetés ellen megelőző csapásokat hajtana végre egy közelgő támadás esetén. Ha arra lenne szükség, megsemmisítenék Dél-Koreát Az úgynevezett „Kill Chain” stratégia, amelyet Dél-Korea először egy évtizeddel ezelőtt dolgozott ki, megelőző csapásokat irányoz elő Phenjan rakétái és esetleg a felső vezetés ellen. Egyes elemzők arra figyelmeztettek, hogy ez a stratégia komoly kockázatokat hordoz magában, és fegyverkezési versenyt gerjeszthet. A győzelem napi ünnepségen Kim Dzsongun azt mondta, hogy a dél-koreai elnök, Yoon Suk-yeol kormányát és hadseregét „megsemmisítenék”, ha megelőző csapásokat hajtana végre. Szöul is agresszívabb védelmi politikát követ Kim Dzsongun figyelmeztetése, miszerint a Koreai-félsziget „a háború küszöbén áll”, rendkívül ijesztően hangzik, de az észak-koreai retorika gyakran erősen túlzó, különösen a jelentős évfordulókon − közölte Rupert Wingfield-Hayes, a BBC a térséggel foglalkozó szakújságírója. A kijelentés azt jelzi, hogy az észak-koreai rezsim mennyire indulatos az új dél-koreai elnökkel, Yoon Suk-yeollal. Májusi hivatalba lépése óta Yoon elnök új, agresszívebb védelmi politikát határozott meg. Ez lehetővé tenné a dél-koreai erők számára, hogy megelőző csapást mérjenek Északra, ha Szöul úgy véli, hogy Phenjan részéről nukleáris támadás közvetlen veszélye fenyegeti. Ez az úgynevezett „Kill Chain” stratégia lehetővé tenné Dél-Korea számára, hogy megelőző ballisztikus rakétákat és légicsapásokat indítson észak-koreai célpontokra, beleértve az észak-koreai parancsnoki és irányítási struktúrák kiiktatását is. Más szóval, megkísérelnék megölni magát Kim Dzsongunt is. Phenjan emellett meglehetősen elégedetlen azzal, hogy Washington részéről nincs elkötelezettség a vele való tárgyalásra, mióta Biden elnök leváltotta Donald Trumpot. (Borítókép: Kim Dzsongun. Fotó: Kcna / Reuters) A terepszemle közben nekihajtottak egy fának. Dél-Korea felajánlására pedig nem is reagáltak. A volt diplomata azt is közölte, miről tárgyalna Phenjan Washingtonnal. Kövesse az Indexet Facebookon is!


Někteří europoslanci jadernou energii podporují, jiní ji nechtějí

Stále živá jaderná havárie v japonské elektrárně Fukušima dnes rozbouřila diskusi v Evropském parlamentu. Členské státy s různou mírou intenzity diskutují o budoucnosti tohoto způsobu získávání energie. Třeba v Německu se spekuluje dokonce o úplném odklonu od nukleárních zařízení. A ve hře jsou taky zátěžové testy všech jaderných elektráren na území sedmadvacítky.Názory europoslanců, které zazněly při debatě o tom, jaké si vzít poučení z havárie v japonské jaderné elektrárně ve Fukušimě, se dnes různily v závislosti na politické frakci.Evropští lidovci podporují zátěžové testy jaderných elektráren, které mají být transparentní. Nelze se ale podle nich zcela vzdát jaderné energie, která pokrývá značnou část spotřeby elektrické energie.Český poslanec za sociálnědemokratickou frakci Pavel Poc uvedl, že úvahy o odklonu od jádra jako v něm jsou nebezpečím pro naši energetickou bezpečnot – odstavení jaderných elektráren v reakci na Fukušimu podle něj zavání populismem.Podobně i zástupce konzervativců, britský europoslanec Giles Chichester upozorňoval, že je velký rozdíl mezi prvními japonskými reaktory starými už skoro 50 let a novými technologiemi, které se uvádějí do provozu v Evropě. Odmítá proto úvahy o moratoriu na stavbu dalších jaderných elektráren.„Musíme zjistit, k čemu vlastně došlo, než budeme podnikat nějaké kroky ke změnám v naší už tak dost impozantní bezpečnostní kultuře v Evropě. Souhlasím s tím, že musíme posílit bezpečnostní opatření, ale nesmíme jednat zbrkle,“ řekl.Z řad Sjednocené evropské levice zazněla výzva EK připravit rozvrh ukončení užívání jaderných elektráren v celé Evropě.Samozřejmě i frakce Zelených o sobě dala vědět. Na začátku jednání si její členové stoupli v poslaneckých lavicích a ukázali plakátky se symbolem radioaktivity – přeškrtnutý zelený plakát s větrnou elektrárnou.Spolupředsedkyně frakce Rebeca Harmsová apelovala na to, aby zátěžové testy byly povinné a ne Dobrovolné. Upozornila, že asi není úplně důvěryhodné, když je budou provádět národní orgány dohledu nad jadernou bezpečností, které mohou mít národní zájem na prohlášení elektrárny za vyhovující.Rebeca Harmsová stanovila také požadavky na to, jak by se mělo s výsledky zátěžových testů naložit.„My Zelení očekáváme, že zátěžové testy budou sestaveny tak, aby z nich vyplývalo, které elektrárny jsou nevyhovující a které se mají jako první odstavit. Měl by z nich také vyplývat harmonogram pro opuštění jádra, který by začínal teď a končil řekněme v roce 2025,“ uvedla.Výzvu Evropské komisi a členským zemím budou poslanci schvalovat zítra. Nebude pro ně nijak závazná. Jaderná bezpečnost je v pravomoci členských zemí a Unie může pouze doporučovat. Na to, aby nařídila povinné zátěžové testy, nemá pravomoc.