Washington: Gigantická exploze v KLDR nebyla jaderným testem

Výbuch vojenského skladu či zbrojovky - taková je údajně příčina obrovského podivného mraku, který se objevil na obloze nad Severní Koreou. Informovala o tom jihokorejská agentura Jonhap s odvoláním na blíže neupřesněné diplomatické zdroje. Mohutný výbuch u hranic s Čínou vyvolal obavy, že šlo o jadernou zkoušku či havárii. Přestože k explozi došlo už ve čtvrtek, informace se dostaly na veřejnost až v neděli.Pchjongjang událost dosud nekomentoval. Jihokorejský ministr pro sjednocení Čong Se-hjon odmítl, že šlo o jadernou zkoušku. Zároveň upozornil, že incident byl zaznamenán v oblasti, kde se podle některých informací nachází vojenská základna se severokorejskými balistickými raketami Tepodong.O mraku hřibovitého tvaru o průměru čtyř kilometrů nad Severní Koreou nedaleko hranic s Čínou informovala až dnes jihokorejská agentura Jonhap. Podle ní došlo předtím v oblasti k velmi silnému výbuchu. Údajně šlo ješte o silnější explozi než byla při dubnovém vlakovém neštěstí v Jungčchonu, při kterém zahynulo 170 lidí. Odborníci zprvu nevylučovali, že mohlo jít o jaderný výbuch. Tomu nasvědčovaly snímky z družice, které vyhodnocovaly Spojené státy.Podle meteorologické služby Jižní Koreje ale nebyly zaznamenány žádné podzemní otřesy, které jaderný výbuch nedílně doprovázejí. Z ruského Vladivostoku, který je vzdálen od místa údajné exploze pouze 150 kilometrů, přišlo konstatování, že v oblasti se nezvýšila hladina radioaktivity.Pchjongjang podle amerického ministra zahraničí neprovedla pokusný výbuch jaderné zbraně. Colin Powell zároveň dodal, že nelze s jistotou určit, zda je KLDR připravena uskutečnit takový test.Jde už o druhou obrovitou explozi v KLDR v letošním roce. V dubnu se katastrofální srážka vlaků převážejících výbušné látky  v Severní Koreji  vyžádala nejméně 150 životů a téměř 1300 zraněných. Výbuch připravil o střechu nad hlavou tisíce rodin. Při záchranných pracích pomáhal Červený kříž, severokorejská vláda požádala o pomoc i Čínu. Jen devět hodin před výbuchem tehdy projížděl místem tragédie severokorejský vůdce Kim Čong-il.V říjnu 2002 se KLDR podle USA přiznala k tajnému jadernému programu. Od té doby odstoupila od řady mezinárodních dohod včetně Smlouvy o nešíření jaderných zbraní, vyhostila zbrojní inspektory OSN a zahájila provoz v jaderné elektrárně Jongbjon.Jižní a Severní Koreu rozdělila válka v roce 1953, která dosud nebyla ukončena žádnou mírovou smlouvou. Země mají spolu minimální poštovní, telefonní a dopravní spojení. Obyvatelé obou Korejí mluví stejným jazykem, ale zatímco 22 miliónů Severokorejců žije v přísném komunistickém režimu a trpí hospodářskými problémy, jejich jižní soused se 48 milióny obyvatel uplatňuje principy demokracie a tržní ekonomiky.


Tényleg kijön Lázár János egyenlete?

Hiába csökken az államadósság most, ha a paksi atomerőmű felépítéséhez felvett orosz hitellel ismét eladósodik az ország. És ennek mi köze van az alaptörvényhez? A jövő héten terjeszti a kormány a parlament elé aMoszkvában aláírtszerződéscsomagot. A Paks II. erőmű két blokkja óriási, 3000 milliárd forintnak megfelelő 10 milliárd eurónyi orosz hitelből épülne. Az ügylet finanszírozása még nincs kész, és a legutóbbi információk szerint még mindig tárgyal egymással a magyar nemzetgazdasági és az orosz pénzügyminisztérium. Ha azonban valóban úgy néz ki a projekt, ahogyan Lázár János, a Miniszterelnökséget vezető államtitkár három nappal az aláírás utánelmondta, akkor érdemes megvizsgálni, hogy a szerződésnek milyen hatása lehet az államadósság alakulására. Ütemezett pénzlehívás Az alaptörvény (37. cikk 3-as bekezdés)kiköti: nem vehető fel hitel, nem vállalható pénzügyi kötelezettség, amelynek eredményeként az államadósság emelkedne. Lázár szerint az orosz állam 10 milliárd eurós hitelkeretet nyit a magyar államnak, és csak a beruházás végső szakaszában kell a 2 milliárd euróra, azaz 600 milliárd forintra saccolt önrészünket beletenni (az egyszerűség kedvéért fogadjuk el, hogy a költségek valóban megállnak 12 milliárd eurónál, 3600 milliárd forintnál, és nem lesz a nagy projektekre világszerte jellemző költség- és időtúllépés). A 10 milliárd euró irdatlan pénz, a magyar GDP 10 százalékával ér fel. A most a GDP 80 százalékának közelében levő,évek óta lényegében stagnáló államadósságnyomban 90 százalékra ugrana, ha hozzászámítanánk az orosz hitelt. Lázár szerint nem lesz gond, és a szerződés megfelel az alaptörvénynek, mert a pénzt ütemezve hívjuk le, olyan tempóban, ahogyan a két blokk építése zajlik. Az államtitkár azzal érvelt, hogy az államadósság csökkenő pályán van, beleférnek a paksi hitelrészletek is, az adósság nem fog emelkedni. Ezt azonban eddig senki nem bizonyította, a kormány sem, a most rendelkezésre álló adatok és becslések inkább az ellenkezőjét valószínűsítik. Adósságkép Az atomerőmű-építéseknél durván másfél-két év elmegy az engedélyezésre, utána kezdődik az építkezés. A földmunkák nem visznek el sok pénzt, a költségesebb szakasz az építkezés kezdete után két évvel jön. Vagyis 2018 tájékán kezdhetünk nagyobb összegeket lehívni a hitelkeretből. A két blokk építése csúsztatva történik, egy-két év telik el a két építkezés között. Egy blokk felhúzása öt-hat évig tart, az első blokk Lázár szerint 2024-ben, a második 2025–2026-ban készülhet el. A 10 milliárd euró nagy részét így öt-hat év alatt vesszük igénybe, a csúcs pedig a 2019–2023 közötti időszakban lesz. Azzal lehet kalkulálni, hogy ezekben az években másfél milliárd euró körüli kölcsönt veszünk igénybe évente, ez az akkorra becsült GDP 1,3 százaléka körüli összeg. Ennyivel dobja meg a projekt évente az államadósságot. A jegybank előző vezetésének stábja, pár héttel az új MNB-elnök kinevezése előtt,készítettegy becslést: 15 éves kitekintésben vizsgálta, hogyan alakul az államadósság a hatályos jogszabályok és a demográfiai folyamatok alapján. Az előrejelzés szerint az államadósság 2014–2017 között emelkedik, és 79 százalék közelébe kúszik, 2017-ről 2018-ra hajszálnyival csökken, és utána is apránként apad. Becslésük szerint csak 2025-re bukik 70 százalék alá, azaz nyolc év alatt durván 9 százalékponttal – átlagosan 1,1 százalékponttal – mérséklődik az államadósság. A folyamat nem egyenletes, előbb kis lépésekkel, 2025-höz közeledve pedig egyre jobban csökken az adósság. Ha ehhez hozzáadjuk a 2018-ban kezdődő, 2019–2023 között tetőző hitellehívásokat, enyhén növekvő adósság jön ki. A különbség nem nagy, és a kormány idővel intézkedhetne, hogy lejjebb szorítsa az adósságot, vagy kissé visszafogja a hitelfelvételt, akár a projekt csúszását is belekalkulálva. A jegybank Matolcsy György vezetése alatt nem frissítette az adósságkivetítését, így a tavaly készült prognózis pillanatnyilag az MNB adósságról alkotott képe. A Portfolio.hu ismegpróbált becslést adniaz államadósság alakulására. A gazdasági portál is hasonló következtetésre jut: „Figyelembe véve a projekt tervezett lefutását és azt, hogy a magyar állam a saját 20 százalékos részét a projekt végén szeretné fizetni, úgy tűnik, hogy GDP-arányosan évente 1-1,5 százalékos hitelt akar felvenni a magyar állam. A ma látott makrogazdasági paraméterek alapján nehezen jön ki a csökkenő államadósság.” Derűlátó modell A kormány – bár bármikor megteheti, hogy közzétesz egy hosszú távú előrejelzést – nem hozta nyilvánosságra közép vagy hosszú távú adósságprognózisát, és a konvergenciaprogram is csak 2016-ig tekint a jövőbe. Az adósságkivetítés eredménye nagyban függ attól, hogy milyen gazdasági növekedéssel, inflációval, államháztartási hiánnyal, kamatlábbal számol az előrejelzés készítője. Elég egy kissé optimistábban feltételezett gazdasági növekedés (az eddig sem állt távol az Orbán-kormánytól) és kicsit alacsonyabb kamatláb, és máris meredekebb adósságcsökkenési pálya rajzolódik ki. Olyannyira, hogy azt még a paksi ütemezett hitel sem tudná növekedésbe fordítani. Azt a Költségvetési Tanácsdönti el, hogy a kormány adósságpályája hihető-e. A KT tagjai Matolcsy György jegybankelnök, Domokos László, az Állami Számvevőszék (ÁSZ) elnöke, aki 2011 előtt a Fidesz képviselője volt, és Kovács Árpád korábbi ÁSZ-elnök. Kell-e hatodik? Léteznek olyan alkotmányértelmezések is, hogy az ütemezett hitelfelvételre hiába hivatkozna a kormány. Az erőmű építéséről szóló szerződésben a magyar állam pénzügyi kötelezettséget vállal: az oroszok felépítik a két új blokkot, amit javarészt a Moszkva által folyósított hitelből finanszírozunk, mondta egy alkotmányjogász, aki a téma érzékenysége miatt kérte a neve elhallgatását. Mivel az alaptörvény nem pusztán az államadósságot növelő, konkrét hitelfelvételt, hanem az arra vonatkozó kötelezettségvállalást is tiltja, az alaptörvény-ellenesség attól függetlenül fennállhat, hogy ütemezve hívjuk-e le a hitelrészleteket. "Amikor az akkori kormány dönt, mennyit hív le a hitelkeretből, akkor az alapján határoz, hogy a konkrét hitelfelvételi összeggel az alaptörvényt ne sértse meg. De most, amikor aláírja a magyar fél a szerződést az oroszokkal, amikor pénzügyi kötelezettséget vállalunk az új paksi blokkok hitelből történő megépíttetésére, külön is vizsgálni kell, hogy a GDP 10 százalékára rúgó hitel beszámításával nő-e vagy sem az államadósság. Aligha lehet olyan előrejelzést találni, amely szerint ezzel ne emelkedne az adósság” – igyekszik megvilágítani a mostani kötelezettségvállalás és a majdani, évenkénti hitelfelvételről való döntés alkotmányjogi megítélése közötti különbséget a jogász. Az aggályokkal egyetért Valki László nemzetközi jogász is. Szerinte, ha a Moszkvában aláírt szerződések egyike sérti az alaptörvényt, akkor azt nem szabad megkötni. A nemzetközi szerződés hatálybalépése előtt az alaptörvény-ellenességet az Alkotmánybíróság állapíthatja meg. A parlament elé jövő héten kerülő törvényt az Országgyűlés a tervek szerint a február 3-i, esetleg a 10-i héten fogadhatja el. Ha a képviselők többsége kéri az Alkotmánybíróság előzetes normakontrollját az elfogadott, de ki nem hirdetett törvényről, akkor a testület megvizsgálja a szerződést. A köztársasági elnök is kérheti az AB vizsgálatát. A hivatalos nyilatkozatok szerint a parlamentnek is el kell fogadnia, majd pedig a köztársasági elnöknek ratifikálnia kell a megállapodást ahhoz, hogy érvényes legyen a nemzetközi szerződés. Ha az Alkotmánybíróság arra a következtetésre jut, hogy a megállapodás alaptörvény-ellenes, akkor a nemzetközi szerződés ratifikálására addig nem kerülhet sor, amíg a szerződéskötő felek az alaptörvény-ellenességet meg nem szüntetik, mondja Valki. A szabályokat azonban meg is lehet változtatni – ezt a kétharmados többség eddigötször már megtettea 2012. január 1-jén életbe lépett alaptörvénnyel. Lázár János a múlt heti sajtótájékoztatóján azt mondta, erre nem lesz szükség.


Drábová: Radioaktivní látky v Nalžovicích neohrožují okolí

Při průzkumu nebezpečných chemických látek v bývalém vepříně v Nalžovicích na Příbramsku naměřili odborníci několik ložisek radioaktivity. Šéfka Státního úřadu pro jadernou bezpečnost Dana Drábová později uvedla, že naměřené  hodnoty jsou sice zvýšené, ale nijak alarmující.  Žádné nebezpečí podle ní nehrozí, chemické látky jsou naštěstí v dobrých obalech. Ještě večer byly odvezeny a postará se o ně Správa úložišť radioaktivních odpadů.Podrobnější prozkoumání odebraných vzorků bude trvat jeden až několik dnů. Experti úřadu budou zjišťovat, jestli nejde o sloučeniny uranu, které podléhají mezinárodnímu kontrolnímu režimu.Bezprostřední riziko lidem v okolí objektu nehrozí ani podle středočeského hejtmana Petra Bendla. Řekl to po jednání  s odborníky a hasiči, kteří radioaktivitu zjistili. "Počítám, že se v pondělí  sejde bezpečnostní rada kraje, kde by měl být už schválen vypracovaný bezpečnostní plán likvidace chemických látek,  které ve skladě jsou," uvedl hejtman.Na možný výskyt nebezpečných látek v bývalém vepříně ve čtvrtek upozornila policii starostka obce. Policisté také chemikálie nepřetržitě hlídají. Na jejich odstranění chce kraj požádat o peníze ministerstva financí a životního prostředí.Majitel objektu i uskladněných látek prý chtěl s chemikáliemi podnikat. Televizi Nova řekl, že chemikálie ve statku nechal kvůli nedostatku peněz. Při podnikání se dostal až na pokraj krachu a neměl prostředky na jejich odstranění nebo likvidaci.


Czym jest SMR? Reaktory KGHM-u powstaną na bazie technologii, która zmieniła zasady gry

Polski gigant KGHM zakłada, że uruchomi pierwszy reaktor w technologii SMR do końca 2029 roku. My natomiast przyjrzeliśmy się temu, na czym w praktyce polega koncepcja małych reaktorów modułowych (SMR) i w jaki sposób wpłynie ona na bezpieczeństwo energetyczne Polski. Koncepcja małych reaktorów modułowych (SMR) pojawiła się dekadę temu w USA, jako recepta na wysokie koszty budowy dużych elektrowni jądrowych. Czy budowatakiego reaktora w Polsce w osiem lat to realny plan? Technologia jest uznawana za bardzo innowacyjną. Na całym świecie działają obecnie zaledwie trzy takieelektrownie.W czerwcu inny państwowy gigant,PKN Orlen, podpisał umowę ramową ze spółką Synthosdotyczącą rozwoju reaktorów w technologii SMR. Obie firmy mają ustalić obszar współpracy, m.in. w dziedzinie SMR.Zdaniem prezesKGHM, technologia przyspiesza i czas na potrzebny na budowę może wynieść nawet mniej niż wspomniane osiem lat.Mały reaktor modułowy (small modular reactor – SMR) opracowany przez NuScale Power z Portland w stanie Oregon ma na celu przyspieszenie budowy, obniżenie kosztów i poprawę bezpieczeństwa w porównaniu z tradycyjnymi reaktorami jądrowymi, które są zwykle wielokrotnie większe.Na świecie realizowanych jest ponad 70 projektów budowy małych reaktorów jądrowych, tzw. SMR. Zainteresowanie tym rodzajem reaktorów rośnie też wUnii Europejskiej- informują w czwartek analitycyPolskiego Instytutu Ekonomicznego.Główną zaletą SMR jest jej zmniejszony wpływ środowisko i fakt, że technologia ta jest stosunkowo tania w użyciu. Aby jakiś reaktor mógł nazywać się reaktorem IV generacji, musi spełnić pewne wymagania. SMR musi posiadać m.in. odpowiednie systemy bezpieczeństwa, które mogą działać automatycznie, nawet bez ingerencji człowieka.Jak przekonują eksperci, nowa generacja reaktorów (SMR) może zmniejszyć produkcję odpadów nuklearnych nawet kilkaset razy przez zastosowanie obiegu zamkniętego.Przypomnijmy, że w KGHM podpisał w czwartek 23 września porozumienie z amerykańską firmą NuScale Power LLC. Amerykański partner ma zbudować dla KGHM reaktory nuklearne w technologii SMR (małych reaktorów modułowych).Zapotrzebowanie KGHM to co najmniej cztery takie reaktory. Państwowy gigant zakłada, że pierwszy z nich zacznie funkcjonować za osiem lat, czyli w 2029 roku.Jak zapewniał prezes KGHM, który w czwartek podpisał porozumienie, amerykańska firma NuScale Power jest zaawansowana technologicznie i zaawansowana w procesie certyfikacyjnym.Państwowy gigant KGHM, który jest siódmym producentem miedzi na świecie, jest też drugim konsumentem energii w Polsce. Cena energii jest więc istotnym czynnikiem wpływającym na efektywność giganta.


Magyarok a fénysebesség kapujában

A Higgs-bozon körüli felhajtás miatt az emberek többségének van kialakult képe az LHC-ról, nagyjából annyira, mint mondjuk arról, hogy néz ki belülről az Országház, hogy működik egy atomerőmű, vagy mi van egy McDonald's konyhájában. A CERN-ben eltöltött két nap alatt kiderült, hogy az ott látható dolgok nagyrészt felfoghatatlanok, de azért jó pár kellemes meglepetés is ért minket. Például gondolták volna, hogy az egész részecskegyorsítós biznisz elmegy néhány gramm hidrogénből? Kövesse az Indexet Facebookon is! KétnaposCERN-látogatásunkelső napjának estéjén jutottunk el a részecskegyorsítási folyamat legelejére, ahol nem valami hatalmas protongyártó szerkezet áll, hanem egy leginkább porral oltóra emlékeztető, piros palack; jóval kisebb annál, ami mellett nap mint nap elmegyünk a munkahelyünkön. Egy grammnyi hidrogén elpötyögtetéséhez 107nap kellene. Persze van egy halom egyéb feladat és veszteség, így egy palack nagyjából 50 évre elég. Szillási Zoltántól megtudjuk, hogy ettől függetlenül mindenféle technikai okokból évente cserélik a palackot. „De azért ebből is látszik, hogy az LHC nem egy ipari eszköz, hiszen akkor tonnákban mérnénk a felhasznált alapanyagot. Ez nem egy Higgs-gyár, ez egy gép, amiből időnként kiesik egy Higgs-bozon.” A brookehaveni gyorsítóban aranyatommagokat ütköztetnek, így ott is felmerült, hogy ez talán komoly költségvetési tényező, és a raktárakban hegyekben áll a nemesfém, de Barnaföldi Gergely Gábor, a Wigner Intézet színeiben az ALICE-kísérleten dolgozó elméleti fizikus szerint az ő karikagyűrűjéből ott jó ötven évig kijönne minden elképzelhető kísérlet. A Terminátor és az Angyalok és démonok is hülyeség Még a protonforrásnál állunk, mikor kiderül, hogy bár az LHC 27 kilométer kerületű gyűrűjében már valóban a fénysebesség 99,9999991 százalékával mennek a protonok, igazán nagyot itt, az úgynevezett LINAC lineáris gyorsítóban, vagyis az LHC első fokozatában gyorsítanak a 4140 kilométeres másodpercenkénti sebességgel kezdő protonokon. Mire a gyorsító második, kör alakú fokozatába lépnek, már a fénysebesség egyharmadával, nagyjából 94 200 kilométeres másodpercenkénti sebességgel száguldanak. A legnagyobb gyorsítóig, az LHC-ig még három lépés van, amikben egyre nagyobb, de már kör alakú szerkezetek gyorsítják és szinkronizálják a protoncsomagokat. Mivel az LHC-val, illetve a részecskegyorsítókkal kapcsolatos tudásunkat főleg a filmekből szedjük össze, két emlékezetes példára rá is kérdeztünk. Az egyik a Terminator 3-ból való, ott a gonosz T-X robotot fogja meg a valamiért beindított részecskegyorsító hatalmas mágneses ereje. Bajkó Márta, a CERN SM18-as kísérletén dolgozó, nemzetközi szinten is elismert mágnesszakértő elmondása alapján kijelenthető, hogy a jelenet bár látványos, úgy hülyeség, ahogy van. A gyorsító csövét ugyanis eleve úgy építik fel, hogy a mágneses erővonalak pontosan arra menjenek, amerre a tervezők szeretnék. Ha hagynák szabadon lobogni a jó pár vasúti szerelvény megemelésére alkalmas potenciált, a gyorsítás korántsem lenne olyan hatékony, így a szupravezető mágnesek köré épített hatalmas vasmag megakadályozza, hogy a mágneses tér kinyúljon a csövön kívülre. Magyarán teljes lovagi páncélzatban is odaállhatnánk az áram alá helyezett szerkezet mellé, és még mindig csak a gravitációval kellene küzdenünk. A Dan Brown-féle Angyalok és démonok is az LHC hullámain evezett. Ott a történetben gonosz emberek ellopnak egy adag antianyagot a kísérletből, majd azzal felrobbantják a Vatikánt. Barna Dániel („angolosan Dan Brown”, jegyzi meg mosolyogva) a Tokiói Egyetem megbízásából dolgozik Svájcban, az antianyagot előállító és vizsgáló ASACUSA-kísérletben. Elmondása szerint ő már azon is röhögött, mikor a filmben a részecskegyorsítót a hangosbemondóból áradó „Figyelem! Gyorsítás!” jelzések kíséretében indították el, aztán a film után kiszámolta, hogy mennyi antianyagra is lenne szükség a filmben látható robbanáshoz, és annak előállításához mennyi időre lenne szükség a rendelkezésre álló gépekkel. A jelenlegi módszerekkel fél gramm antianyag összegyűjtéséhez két-hárommilliárd év kellene. „Tudni kell, hogy azért antianyagot csapdázni nem olyan magától értetődő. Most már akár 1000 másodpercig is képesek vagyunk életben tartani egy-egy antihidrogénatomot, de bombát gyártani belőle a mai tudásunk szerint nem lenne érdemes, számos sokkal olcsóbb és hatékonyabb, hagyományos bomba áll az emberiség rendelkezésére. Amúgy is, a filmben egy tízcentis dobozban viszik ki azt a rengeteg antianyagot, a mi csapdánk meg akkora, mint egy autó.” A film nemcsak ebben téved, a leglátványosabb különbség az ottani és a valóságos LHC között, hogy az utóbbiban pontosan nulla darab fehér köpenyes kutatót láttunk. Ráadásul hiába is lopnánk el valaki szemét csak azért, hogy átjussunk a retinaszkennereken, az ajtót az irányítóteremből nyitják, ha a biztonsági kamera képe alapján meggyőződtek arról, hogy belépésre jogosult ember próbál bejutni a műszerek környékére. A fizikusok nem olyanok Komoly előítélettel érkeztünk a CERN-be, a fizikusokról alkotott képünk főleg a Big Bang Theory finoman cizellált karaktereivel mutatott sok hasonlóságot. Az első néhány óra rögtön rácáfolt erre, az egész kirándulás első élménye a CERN ebédlőjében megjelenő, hetvenfős skót diákcsoport, ahol mindenki más színű szoknyában költötte el a magyar szemmel nézve baromi drága ebédjét. Aztán ahogy mélyebbre mentünk, csak nem akartak jönni a bohókás alakok, csupa fiatal és középkorú átlagember volt körülöttünk, és nem szagoltunk körbe minden fizikust, de ránézésre a személyes higiéniával sem voltak gondok. Annak ellenére sem, hogy a már említett ebédlőben volt tisztálkodószer-automata is, fülpucolóval, izzadásgátlóval, hónaljsprével. „Régebben zoknit is lehetett kapni” – meséli Barnaföldi. „Van olyan, hogy három napig szinte egyvégtében dolgozol, olyankor jól tud jönni egy tiszta zokni.” Az időnként emberpróbáló munkakörülményeket Barna Dániel is megerősíti. „A mi kísérleteink egy évből csak néhány hónapot visznek el, de olyankor heti hét nap, napi tizensok óra az, amit bent kell töltenünk.” Talán furcsa, de a hatalmas CERN-ben ritka az üzemi baleset. Barnaföldi szerint két, halálos áldozattal is járó eset volt a megalapítás óta, de ezek egyike sem konkrét kísérlethez köthető, az egyikben egy ember megbotlott, és csúnyán összetörte magát, a másikban pedig egy banális autóbaleset vitt magával valakit. "Több mint 61 év alatt ez egy normális, szintén öt-tízezer fős városnál is szép teljesítmény lenne" – mondja a szakember. Aki tesz érte, kijuthat Akit nem ijesztenek el az ilyenek, és szeretné magát kipróbálni a CERN kötelékében, az jó ha tudja, hogy korántsem lehetetlen kijutni Svájcba. A kint megismert fiatal, illetve akár már tíz-tizenöt éve a CERN-nek dolgozó szakemberek egybehangzó véleménye, hogy a megfelelő tudás birtokában bárki pályázhat. Van köztük informatikus, mérnök, de humán területen is van értelme keresgélni. Szeberényi Ágnes EU-s projektekkel dolgozik a CERN főállású alkalmazottjaként. Rálát például arra, mennyi támogatás érkezik a tagállamok befizetéseiből és az ipari megrendelések bevételeiből, illetve hogy ezek hogy viszonyulnak a CERN teljes költségvetéséhez. Garai Zsuzsanna a látogatásszervezéssel tölti az idejét, ami csak első hallásra egyszerű. „Évente nagyjából százezer látogatója van az intézetnek, és egyelőre igyekszünk senkit sem visszautasítani. Sajnos magyarok csak ritkán jönnek, pedig a CERN előzetes bejelentkezéssel ingyenesen látogatható, szervezett csoportokban visszük körbe az embereket. Ha kiszúrunk egy magyar nevet, igyekszünk elintézni, hogy az itt dolgozó magyar kollégák közül valakihez osszuk be az illetőt.” Érdekesség, hogy ha valaki fizikusként dolgozik kint, az nem jelenti azt, hogy a CERN alkalmazottja, sőt az is előfordul, hogy egy magyar szakember nem magyar színekben, hanem egy nagy nyugati, vagy épp keleti egyetem megbízásából dolgozik odakint. Krasznahorkay Attila a New York-i Egyetemtől kapja a fizetését, ennek ellenére nem sokszor volt az amerikai városban. „Az amerikaiak nem szeretnek sokáig itt lenni, viszont az adott kísérletnek folyamatos jelenlétre van szüksége. Így inkább meghirdetik a helyeket, az európaiak pedig örömmel pályázzák meg ezeket.” Érdekes kérdés a nyelvtudás. Az angol természetesen alap, de Szillási és sokan mások is egyetértenek abban, hogy egy idő után az ember így vagy úgy, de megtanul franciául. „Az intézet falain kívül a saját dolgodat könnyíted meg, ha érted, mit kérdeznek a hivatalos papírokon, mit mondanak a pékségben, illetve az sem baj, ha tudod, hogy van franciául, hogy akkus csavarhúzó." Az oktatás megoldott, a CERN külön franciakurzusokat szervez, és mi is tapasztaltuk, mennyivel máshogy állnak az emberhez a boulangerie-ben, ha úgy nyitja a társalgást, hogy bonzsúr. A magánélet nem áll meg, csak átalakul Helyszínen dolgozó, vagy szakdolgozatukat író fiatalokkal beszélgetve kiderült, hogy bár elég nagy vállalkozás felpakolni az egész itthoni létet, azért megéri. Van, aki egy hazai startuptól ment ki a CERN-hez, van, aki gyorsítófizikusként botlott bele a lehetőségbe. Arra a kérdésre, hogy nem akasztja-e meg a költözés a magánéleti előrelépést, vegyes válaszokat kapunk. Van, aki a CERN-es magyarok által működtetett táncházban ismerte meg a feleségét, de azért nem mindenkinek van ekkora szerencséje. Mint megtudjuk, Genf nem az a kimondott buliváros, ráadásul nehéz ismerkedni, ha mindenki csak néhány évet tölt odakint. „Számtalanszor láttuk már, milyen rossz vége van az olyan nagy szerelmeknek, amikor a pár egyik felének haza kell költöznie mondjuk Venezuelába, vagy valami hasonlóan közeli helyre” – meséli Csikós Donát, aki másfél éve dolgozik Svájcban programozóként. A fizetés magyar szemmel nézve nem rossz, de a 3-11 ezer svájci frankos (forintban 700 ezer és 2,6 millió között) fizetés mellé tudni kell, hogy az ebéd 15-20 frank (3-5 ezer forint) naponta, egy havi albérletért pedig akár kétezer frankot (470 ezer forint) is elkérhet a főbérlő. Cserébe viszont pár év a CERN-ben nagyon jól fest az ember önéletrajzában. Ugyan a megkérdezett fizikusok szerint a CERN csak egy lépcsőfok, mérnökként, informatikusként hatalmas fegyvertény, ha valaki itt szerzett tapasztalatot. Egy kétszer is hallott legenda szerint az itt kezdő informatikusok belátható időn belül törvényszerűen a Google-nél kötnek ki. Tekintve, hogy a Google ugyanúgy a Big Datában érdekelt, mint az LHC, ez nem is tűnik annyira meglepőnek. Az ebédlő előtti nagy réten beszélgetve feltűnik, milyen alacsony átlagéletkorú emberek fociznak és frizbiznek, amerre a szem ellát. Barnaföldi szerint ez nem véletlen. „Volt egy idősebb kolléga, aki egyik reggel már nem tudott bejönni, mert a kártyája nem nyitotta az ajtókat. Hatalmas balhét csapott, mikor kiderült, hogy a CERN automatikusan nyugdíjazta, amikor elérte a korhatárt. Menjen napozni, élvezze Svájcot, mondták neki. Persze ez a mi fajtánknál nem így működik: aki negyven évet lehúzott, folyamatosan képezte magát és publikált, az nem tud leállni csak azért, mert 65 éves lett.” 5 könyvTöbb mint 600 meghökkentő, érdekes és tanulságos történet! Kövesse az Indexet Facebookon is!


Putyin mérges, de nem az ukrán népre haragszik

Dmitrij Peszkov, Vlagyimir Putyin szóvivője szerint az orosz elnök mérges, de nem az ukrán népre, hanem mások mellett azokra, akik a NATO részévé tennék Ukrajnát, hogy aztán amerikai nukleáris rakétákat telepíthessenek. Az orosz elnök Emmanuel Macronnal is egyeztetett – immár nyolcadik alkalommal –, de ezúttal sem jutottak egyről a kettőre. Kövesse az Indexet Facebookon is! Emmanuel Macron francia államfő kedden egy órán keresztül beszélt telefonon Vlagyimir Putyin orosz elnökkel, ám nem sikerült megállapodni a tűzszünetről. A háború február 24-i kezdete óta ez volta nyolcadik alkalom,hogy a két fél egyeztetett egymással. Egyelőre nincs megállapodás, de Macron elnök meg van győződve arról, hogy folytatni kell az erőfeszítéseket. Nincs más megoldás, mint tűzszünet, valamint jóhiszemű tárgyalások Oroszország részéről Ukrajnával. A francia köztársasági elnök Ukrajna mellett áll – írja az MTI a francia elnöki hivatalra hivatkozva. Az oroszok nem közöltek részleteket, csak annyit, hogy a franciák kezdeményezték a megbeszélést, és az ukrajnai helyzetről, valamint a béketárgyalásokról esett szó. Emmanuel Macron kedden elítélte, hogy Oroszország robbanófegyvereket használ sűrűn lakott övezetekben, és az orosz agresszió elfogadhatatlan. Minden tervszerűen alakul Dmitrij Peszkov, Putyin szóvivője a CNN-nek nyilatkozott, és amellett, hogy nem volt hajlandó kizárni annak lehetőségét, hogyOroszország atomfegyvert vet be,arról is beszélt, hogy a nyugati országok az ukrajnai invázió kezdete előtt nem akarták meghallani Oroszország biztonsági aggodalmait. Vlagyimir Putyin orosz elnök szándéka, hogy rávegye a világot, hogy végre végre meghallja és megértse aggodalmainkat, amelyeket pár évtizede próbálunk tolmácsolni a világnak, Európának és az Egyesült Államoknak, de senki sem hallgatott meg minket. Míg késő nem lett, döntést hoztunk a különleges katonai művelet megindításáról, hogy megszabaduljunk a határainknál létrehozott Anti-Oroszországtól – mondta Peszkov, aki felkerült a nyugati szankciós listára is. A szóvivő szerint a hadművelet a célkitűzések és a tervek szerint alakul, és senki sem gondolta, hogy néhány nap alatt lezajlik az egész. Hozzátette, egyértelmű jelei voltak annak, hogy az ukránok a Donyecki térségek elleni csapásra készülnek a február 24-i orosz támadás kezdete előtt. Putyin mérges, de nem az ukrán népre Kiemelte, hogy Ukrajna megszállása nem része a katonai műveletnek, és megismételte, hogy céljuk kizárólag az ország demilitarizálása és „nácítlanítása”, valamint az, hogy az ukránok elismerjék a Donyecki és a Luhanszki Népköztársaság függetlenségét. Vlagyimir Putyin nem haragszik az ukrán népre. Oroszországban sem haragszanak az ukrán népre. Ő azokra az emberekre mérgesek Ukrajnában, akik a NATO részévé akarják tenni az országot, hogy aztán amerikai nukleáris rakétákat telepíthessenek területére – mondta Peszkov, hozzátéve, hogy Putyin azokra is mérges, akik megtiltják többek között azoknak az oroszoknak, akik már évtizedek óta Ukrajnában élnek, hogy oroszul beszéljenek, valamint azokra, akik náci jelképekkel járkálnak Kijevben és Lvivben. A háború eseményeit szerdán is percről percre közvetítjük, cikkünketitt olvashatják. (Borítókép:Vlagyimir Putyin 2013. június 17-én. Fotó: Peter Muhly - WPA Pool/Getty Images) Kövesse az Indexet Facebookon is!


Atomerőművet akartak robbantani a brüsszeli terroristák

Brüsszel - A brüsszeli terrortámadások miatt indított nyomozások legújabb részletei szerint a terroristák egy belga atomerőmű ellen is terveztek támadást.
Az elkövetők lakásán tizenékt órányi videófelvételt találtak a rendőrök az egyik nukleáris létesítményről. A terroristák az erőműért felelős vezető tisztviselő után is kémkedtek. A hatóságok szerint valószínűleg el akarták rabolni, majd arra kényszerítették volna, hogy juttassa be őket az erőműbe.A Daily Mailszerint több órányi felvételt találtak a Belga Nukleáris Program Kutatási és Fejlesztési igazgatójának házáról is. Az el-Bakraoui fivérek. Egyikük a reptéren, másikuk a metróban robbantotta fel magát/Fotó-AFP A felvételek először megzavarták a hatóságokat, mert azt lehet látni rajta, ahogy az igazgató belép flandriai otthonába, valamint a fővároson kívüli képek voltak a videóban. Végül azonban összeállt az ijesztő kép:a terroristák be akartak jutni egy atomerőműbe, és ott is merényletet hajtottak volna végre.A hatóságok felfegyverzett csapatokat küldtek a belga és francia nukleáris létesítményekhez, a nukleáris programokban pedig a legmagasabb szintre emelték a biztonság szintjét. Brüsszelben sajnos sikeresen hajtották végre az akciójukat/Fotó-Twitter A vezető tisztviselő otthonáról készült videót egy közeli bokorba rejtett kamera vette fel, amelyet a két gyanúsított rejtett el, majd gyűjtött be. Ők egy testvérpár voltak: Ibrahim és Khalid al-Bakraoui, akiknek a neve abrüsszeli robbantások kapcsán vált ismertté. Egyikük a Zaventem reptéren, másikuk a Maelbeek metrómegállóban robbantotta fel magát. A támadásban összesen 31 ember halt meg.


Nová rakouská vláda bude pokračovat v bezjaderné politice

Rakouská vláda lidoveckého kancléře Sebastiana Kurze nadále trvá na bezjaderné energetice. Ve svém programu koalice Rakouské lidové strany (ÖVP) a Svobodné strany Rakouska (FPÖ) slibuje, že použije všechny diplomatické prostředky, aby zabránila prodlužování životnosti nukleárních elektráren v sousedních zemích, stejně pak chce postupovat i v případě výstavby nových jaderných bloků. O dostavbě českýchjaderných elektráren TemelínaDukovanyse vládní program konkrétně nezmiňuje. Koalice ÖVP a FPÖ v kapitole nazvané Životní prostředí konstatuje, že bude ctít všechny dosavadní mezinárodní dohody týkající se ochrany klimatu. Cesta k dosažení cílů v podobě nižších emisí škodlivých látek ale podle rakouské vlády nevede nejen přes uhelné elektrárny, ale ani přes jadernou energetiku. Tento postoj chce Vídeň zastávat i na mezinárodním poli, tedy i na unijní úrovni. Rakouskoproto obzvláště v sousedních zemích, což se týká i Česka, nebude podporovat prodlužování životnosti stávajících jaderných elektráren a ani výstavbu nových bloků. Na národní, bilaterální i unijní úrovni chce Vídeň také vyvíjet veškeré politické a diplomatické kroky, aby prověrky a kontroly jaderných elektráren v sousedních státech byly prováděny s využitím těch nejmodernějších postupů, transparentně a za účasti rakouských expertů. Rakousko rovněž nesouhlasí s výstavbou úložišť vyhořelého paliva pro jaderné elektrárny v blízkosti svých hranic. Proti takovým záměrům sousedních zemí chce Kurzova vláda "důsledně zakročit". V Rakousku patří jaderná energetika k citlivým tématům. Alpská republika se na základě referenda z roku 1978 rozhodla nezprovoznit svou dokončenou nukleární elektrárnu Zwentendorf a trvale se zříci výroby energie štěpením jádra, proto se také k jaderným energetickým programům sousedních států staví značně kriticky. V minulosti se Vídeň nesouhlasně vyslovila i k zamýšlené dostavbě Temelína a Dukovan. Odpor někdejší koaliční vlády ÖVP a FPÖ vůči Temelínu vedl na počátku minulého desetiletí ke značnému napětí v česko-rakouských vztazích.


Irán poprel spoluprácu s KDR v oblasti balistických striel

Iránske ministerstvo zahraniia v utorok odmietlo tvrdenia správy komisie OSN, poda ktorých si Teherán vymiea so Severnou Kóreou odborné technológie o balistických strelách. TEHERÁN. Iránske ministerstvo zahraniia v utorok odmietlo tvrdenia správy komisie OSN, poda ktorých si Teherán vymiea so Severnou Kóreou odborné technológie a know-how o balistických strelách ako aj komponenty v rozpore so sankciami OSN.SkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamouSkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamou Hovorca ministerstva Ramín Mehmanparast zdôraznil, e ide o propagandu a výmysly, priom dodal, e Irán nepotrebuje technológie a komponenty na balistické strely z iných krajín. Mehmanparast tak reagoval na správu zvlátnej komisie expertov OSN, ktorú vak odmieta podpísa ína. Správa hovorí, e technológie a komponenty sa medzi Iránom a Severnou Kóreou preváajú cez tretiu, susediacu krajinu, ktorú vak nemenovali. Predpokladá sa, e ide práve o ínu, ktorá je spojencom KDR a hlavným obchodným partnerom Iránu. Medzinárodné spoloenstvo podozrieva KDR a Irán z tajného vývoja jadrových zbraní, obe krajiny vak tvrdia, e nukleárnu techniku vyuívajú len na mierové úely. Za neochotu spolupracova uvalilo medzinárodné spoloenstvo na oba táty niekokokrát sériu sankcií.


Severní Korea předala Číně soupis jaderných zařízení

Severní Korea předala Číně Zprávu o svém jaderném programu. Za to žádá ekonomickou pomoc a vyškrtnutí z amerického seznamu zemí podporujících terorismus. Původně měla na základě dohody uzavřené v rámci šestistranných jaderných rozhovorů odtajnit seznam nukleárních zařízení už před půl rokem výměnou za získání surovin i zmírnění mezinárodních sankcí.Severní Korea uzavřela hlavní reaktor v Jongbjonu už před více než rokem, dosud ale odmítala poskytnout údaje o samotném jaderném programu, objasněná není ani otázka údajného vývozu nukleárních technologií do jiných zemí včetně Íránu.Předložená zpráva ale neobsahuje informace o vyrobených atomových zbraních ani zda Pchjongjang skutečně pomáhal Sýrii při budování atomového reaktoru. Režim Kim Čong-ila nyní očekává, že bude vyškrtnut ze seznamu zemí podporujících terorismus, podle Bílého domu ale musí dojít k ověření severokorejské zprávy.Pchjongjang proto souhlasil, že v pátek se mají likvidace chladící věže v Jongbjonu zúčastnit i zahraniční novináři včetně americké CNN i zástupci administrativy Spojených států.Americký prezident George Bush prohlásil, že případná změna bude záviset na severokorejském postupu a samotných výsledcích: "Příštích pětačtyřicet dní bude pro Severní Koreu klíčových. Země musí během té doby dokázat, že své prohlášení myslí vážně a bude spolupracovat. Chceme, aby poskytla informace o svém jaderném programu. Spojené státy budou celou dobu postup Severní Koreje pečlivě sledovat a podle toho následně jednat."


Rusko zaína budova prvú zásobáre jadrového paliva na svete

Medzinárodná agentúra pre atómovú energiu a Rusko dnes zaali budova prvú zásobáre jadrového paliva na svete, s cieom zabezpei plynulé dodávky paliva pre svetové jadrové reaktory. VIEDE. Medzinárodná agentúra pre atómovú energiu (MAAE) a Rusko dnes zaali budova prvú zásobáre jadrového paliva na svete, s cieom zabezpei plynulé dodávky paliva pre svetové jadrové reaktory. S mylienkou palivovej zásobárne prila MAAE so zámerom poskytnú krajinám alternatívu k vybudovaniu vlastnej technológie na obohacovanie uránu, ako to urobil Irán. "Naou snahou sme urobili svet trochu lepím," uviedol riadite ruskej federálnej agentúry pre atómovú energiu Rosatom Sergej Kirijenko po podpise zmluvy s generálnym riaditeom MAAE Jukijom Amanom.SkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamouSkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamou Zásobáre má slúi ako zabezpeovací mechanizmus pre krajiny, u ktorých by dolo k prerueniu dodávok jadrového paliva zo zahraniia. V takom prípade MAAE poskytne jadrový materiál, ktorý sa bude vyrába a skladova v Angarsku na Sibíri. Prijímateská krajina zaplatí za nízko obohatený urán aktuálnu trhovú cenu. Rusko by malo do konca roka pripravi 30 percent cieového objemu jedného reaktora, uviedol Kirijenko. Rozvojové krajiny sa k projektu palivovej zásobárne stavajú skepticky, pretoe sa obávajú, e podobný mechanizmus by im mohol nepriamo zabráni získavaniu jadrovej technológie na mierové úely. Kirijenko vak zdôraznil, e úas na zásobárni je dobrovoná a "neznamená iadne obmedzenia pre prijímateskú krajinu". Poda predstaviteov MAAE bola impulzom pre ich iniciatívu snaha Iránu vytvori program na obohacovanie uránu. Ke rada MAAE v novembri 2009 schválila zriadenie zásobárne, medzi krajinami, ktoré boli proti, figurovali aj tri, ktoré zvaujú spustenie vlastných programov jadrovej energie - Egypt, Malajzia a Venezuela.


Bułgaria: malwersacje finansowe przy budowie elektrowni atomowej

Sofijska prokuratura wszczęła dochodzenie w sprawie malwersacji finansowych przy budowie drugiej elektrowni atomowej w Belene nad Dunajem, z której ostatecznie zrezygnowano. Według rzecznika prokuratury w grę wchodzi suma co najmniej 200 mln euro. Dochodzenie wszczęto na podstawie raportu Państwowej Inspekcji Finansowej, która analizą wydatków poniesionych na Belene zajęła się po podjętej w marcu decyzji centroprawicowego rządu Bojko Borysowa o rezygnacji z dalszej budowy tej drugiej elektrowni atomowej w kraju. Według raportu doszło do bardzo poważnych nadużyć przy zamówieniach państwowych od 2006 r., kiedy z rosyjskim Atomstrojeksportem podpisano wstępne porozumienie o dostawę dwóch reaktorów. Wartość kontraktu z Rosjanami wynosiła 3,9 mld euro, jednak znalazły się w nim nieprecyzyjne zapisy dotyczące kosztów budowy. Między innymi nie uwzględniono wskaźnika inflacji i ostatecznie koszty według strony rosyjskiej wzrosły do 6,3 mld euro. Bułgaria odrzuciła je, chociaż w projekt zainwestowano już ponad miliard euro. Dochodzenie będzie prowadzić specjalny wydział bułgarskiej prokuratury do walki z korupcją. Według wstępnych obliczeń strony bułgarskiej, aby uregulować zobowiązania wobec Atomstrojeksportu, Sofia ma zapłacić jeszcze około 100-150 mln euro. We wtorek jednak Siergiej Kirijenko, szef rosyjskiej agencji atomowej Rosatom, która jest właścicielem Atomstrojeksportu, dał do zrozumienia, że suma jest wyższa i może dojść do 1 mld euro.


Gniew Władimira Putina. Przeraził wielu ludzi, ale Zachód w końcu go przejrzał

Od początku tego miesiąca globalny niepokój związany z perspektywą wojny nuklearnej wzrósł do poziomu niespotykanego od zakończenia zimnej wojny. Jednak w rzeczywistości ryzyko takiego konfliktu nadal wydaje się bardzo niskie i, co ważne, nie wzrosło pomimo niedawnych gróźb Kremla. Po części są za to odpowiedzialne Chiny. Mimo to gniew Władimira Putina trzeba traktować poważnie, a Zachód i jego sojusznicy mogą zrobić jedno, by chronić się przed jego konsekwencjami. W połowie listopadaadministracja Joego Bidena ostatecznie zatwierdziła użycie przez Ukrainę ATACMS przeciwko celom wewnątrz Rosji. Wkrótce potemWielka Brytania wyraziła zgodę na podobne użycie pocisków Storm Shadow.Prezydent Władimir Putin zareagował szybko i dramatycznie. Najpierw ogłosiłzrewidowaną doktrynę nuklearną Rosji. Następnie Moskwa użyła zdolnego do ataku jądrowego hipersonicznegopocisku Oresznikprzeciwko Ukrainie, a następnie wydała oświadczenie, w którym zapewniła o swoim prawie do uderzenia w instalacje wojskowe tych państw, które pozwoliły Ukrainie na użycie broni do ataku na Rosję. Świat zareagował alarmem.W wiadomościach dominowały nagłówki o atakach nuklearnych i zdjęcia rakiet ICBM.Wielu ludzi na Zachodzie było, co zrozumiałe, przerażonych. Rosyjska telewizja relacjonowała to wszystko z rozkoszą. Od początku rosyjskiej inwazji na Ukrainę w 2022 r., administracja Bidena była głęboko zaniepokojona ryzykiem eskalacji, w szczególności możliwością, że pomoc USA dla Kijowa może wywołać reakcję nuklearną Kremla. W rezultacie Biały Dom był bardzo ostrożny w tym, co pozwolił Kijowowi zrobić z dostarczoną przez USA bronią — zdecydowanie zbyt ostrożny dla wielu krytyków na Ukrainie i poza nią. Przez miesiące opierał się wezwaniom do zezwolenia na użycie pocisków dalekiego zasięgu przeciwko celom w Rosji, które są wykorzystywane do niszczenia ukraińskich miast. Biorąc to pod uwagę,decyzja Białego Domu o cofnięciu tego zakazu wskazuje na wysoki stopień pewności, że Rosja nie odpowie żadnym rodzajem broni jądrowejprzeciwko Ukrainie lub jakiemukolwiek państwu NATO.Jednym z powodów może być ograniczający wpływ Chin, które nie zaakceptowały gróźb nuklearnych Kremla i od których Rosja jest obecnie tak zależna gospodarczo i politycznie. Ale poza tym wygląda na to, że podobnie jak w kryzysowych okresach zimnej wojny, przerażający charakter wojny nuklearnej pomaga w odstraszaniu. Biorąc pod uwagę stawkę związaną z bronią nuklearną, zarówno USA, jak i Rosja mają niezwykle silną motywację do jasnego komunikowania się ze sobą, nawet w okolicznościach, w których jedna strona próbuje użyć gróźb nuklearnych, aby zmusić do czegoś drugą, jak to robi Putin. Od samego początku wojny Waszyngton jasno przedstawiał Kremlowi konsekwencje rosyjskiego użycia broni nuklearnej. Szczegóły są z konieczności tajne. Ale administracja Bidena ostrzegła publicznie w 2022 r. przed "katastrofalnymi konsekwencjami" dla Rosji w przypadku użycia jakiegokolwiek rodzaju broni jądrowej. Potrzeba uniknięcia potencjalnie fatalnej pomyłki wyjaśnia, dlaczego Rosja z wyprzedzeniem ostrzegła USA o uderzeniu rakietowym Oresznik i jego nienuklearnym charakterze.Oba państwa chcą przejrzystej komunikacji w sytuacjach, takich jak wystrzelenie pocisku hipersonicznego, w których nieporozumienie może prowadzić do szybkiej eskalacji i być może wywołania przypadkowej wojny nuklearnej. Odpowiedzią Putina w tym tygodniu na większą determinację USA było wykorzystanie doktryn, pocisków i mediów, aby zasygnalizować swój gniew, że jego blef został sprawdzony.Ten gniew jest sam w sobie niebezpieczny i powinien być traktowany poważnie, ale nie wskazuje na to, że ryzyko nuklearne wzrosło. Wygląda nato, że właśnie dlatego rosyjskie media są tak zainteresowane zachodnimi doniesieniami o ostatnich działaniach Putina. Ponieważ groźby nuklearne okazują się obecnie mniej skuteczne w odstraszaniu Białego Domu, Rosja próbuje odzyskać władzę umożliwiającą wpływanie na USA, Wielką Brytanię i inne państwa zachodnie poprzez wywołanie w nich publicznej paniki, która wywrze presję na rządy. Wreszcie, część niepokoju z ostatnich dwóch tygodni wydaje się związana z ideą widoczną w niektórych kręgach, że zagrożenie ze strony Rosji jest związane wyłącznie z pomocą Zachodu dla Ukrainy.Błędem Zachodu byłoby przekonanie, że wrogość Rosji zmniejszy się lub zniknie, jeśli Zachód ograniczy albo wycofa swoje wsparcie dla Ukrainy. Zachodni decydenci i obywatele muszą zrozumieć, że wrogość rosyjskiego rządu wobec Zachodu nie zmniejszy się, jeśli USA i Wielka Brytania ponownie pomyślą o rakietach dalekiego zasięgu. Idea, że Zachód, a zwłaszcza nikczemni "Anglosasi", są wrogami, jest obecnie fundamentalna dla prezydentury Putina. Charakteryzowanie Zachodu jako egzystencjalnego zagrożenia dla Rosji jest jednym z jej głównych ideologicznych rekwizytów. Dopóki Putin pozostaje prezydentem, bardzo trudno jest to zmienić, ponieważ niewiele jest rzeczy, którymi mógłby to zastąpić.Jedyne, co mogą zrobić zachodnie rządy i obywatele, to zdecydować, w jaki sposób chronić siebie i swoich sojuszników przed tą wrogością. Choć jest to przerażające, odmowa poddania się szantażowi nuklearnemu jest tego istotną częścią.Po trzydziestoletniej przerwie wydaje się jasne, że odstraszanie w stylu zimnej wojny powróciło. Mniej jasne jest, czy będzie ono nadal funkcjonować popowrocie Donalda Trumpa do Białego Domu w styczniu, kiedy to oczekuje się, że polityka USA przyjmie ostry zwrot w kierunku bardziej przyjaznego Kremlowi podejścia.


Amerika útočí na íránský lid, zlobí se Teherán

Sankcí USA se Teherán neobává Teherán- Americké sankce vůči Íránu, které se dotknou zhruba dvaceti íránských firem, bank a jednotlivců, jsou podle íránského ministerstva zahraniční předem odsouzeny k nezdaru. Kroky Spojených států Teheránu přesto vadí. "Nepřátelská americká politika vůči íránskému lidu je v rozporu s mezinárodním právem," stěžoval si mluvčí ministerstva Mohammed Alí Husejní. S tím, že sankce nebudou mít žádný dopad, ale nesouhlasí korespondent BBC v Teheránu Jon Leyne. Podle něj embargo naopak silně zasáhne íránskou ekonomiku. Už proto, že míří především na íránské Revoluční gardy, které údajně vlastní třetinu všech společností v zemi. Zájem zahraničních firem o spolupráci tak po čtvrtečním vyhlášení sankcí určitě opadne. Embargo oficiálně oznámili americký ministr financí Henry Paulson a šéfka diplomacie USA Condoleezza Riceová. Sankce se týkají jednotek Al-Kuds Revolučních gard, které patří k elitním ozbrojeným složkám režimu a jsou přímo podřízené nejvyššímu duchovnímu vůdci Alímu Chameneímu. Proti přijetí dalších sankcí v Radě bezpečnosti OSN je Rusko. Jeho prezident Vladimir Putin minulý týden během návštěvy Teheránu prohlásil, že neexistují věrohodné důkazy o íránské snaze sestrojit jadernou bombu.Teherán se sankcí neobává. Podle odborníků by ale měl. | Foto: Reuters V pondělí přitom šéf Mezinárodní agentury pro atomovou energii Muhammad Baradej oznámil, že podle jeho informací zbývá Íránu k dokončení jaderné bomby, pokud o ni usiluje, tři až osm let. Obavy z íránského jaderného programu vyjádřil také generální tajemník OSN Pan Ki-mun. "Pokračující jednání s Íránem jsou nutností," cituje jeho slova milánský deník La Stampa. Krok americké vlády - na rozdíl od Moskvy - naopak přivítala Velká Británie a podpořila návrh na přijetí tvrdších sankcí vůči Íránu v OSN.


Fel tudnánk robbantani a Földet, ha akarnánk?

Kövesse az Indexet Facebookon is! Valóban antropocén korban élünk, vagy az ember csak nagyképűen mondja, hogy mindenre képes a Földdel? Oké, ne legyünk telhetetlenek: a mindenből vegyük ki akarbonsemlegességet, az állatok élőhelyénekmegőrzését, az egyensúlyba hozottvízgazdálkodást, a fenntarthatóruhaipartés hasonlókat. Ha mindent biztosan nem is tud megtenni az ember a Földdel, képes-e legalább arra, hogy mindent megsemmisítsen? Ne olyan apróságokra gondoljunk, mint azesőerdők kiirtása, az óceánban sodródószemétszigetek, akihalás szélére taszítottállatfajok, hanem tényleg mindenre. Képes-e az ember – ha rendesen összefog a cél érdekében – szó szerint megsemmisíteni a Földet, hogy egykori pályáján legfeljebb csak apró törmelékek keringjenek a Nap körül? (Ahogyan a Halálcsillagtólláthattuk.) Nézzük a lehetséges recepteket! Végy sok nukit! A rengeteg sok petárdával nem sokra megyünk, volt, aki egyszerre felrobbantotta a tűzijátékkészletét, abból is csaklátványos showlett. De itt vannak az emberi erőfitogtatás legnagyszerűbb remekei, az atom- és – az oroszoknál meg az amerikaiaknál – a hidrogénbombák. Robbanófejekből van úgy tizenötezer. 45-45 százalék indítógombja Moszkvában és Washingtonban van, a maradék tíz százalékon meg osztozik Franciaország, az Egyesült Királyság, Kína, aztán a de facto atomhatalom Pakisztán, India, Izrael – amit Mordeháj Vanununakköszönhetőentudunk – és Észak-Korea, amelyről ezt mindenkori vezetőitől tudjuk, talán előbb, mint ahogy valóban atombombájuk lett volna. Semmiképp se próbálja ki otthon! Rakjuk össze egy halomba ezt a rengeteg atombombát! (Kim Dzsongun biztos nem adná, de az ő 20 töltete valójában nem oszt, nem szoroz.) Átlagosan 200 kilotonnával számolva – ez 12-szer több, mint a Hirosimára ledobott Little Boy – az összes töltet nagyjából 6,5 milliárd tonna TNT erejévelegyenlő. Robbantsuk fel! Nos, az eredmény a Föld megsemmisítése szempontjából szánalmas lesz. Ön ugyan erről már nem fog tudni, mivel a 6,5 gigatonnás kupac beröffentésének következtében az emberi civilizáció megsemmisül – de messze nem minden ember, bőven marad, aki az őskorba visszarobbantva még elvegetál, hogy tanulva a hibákból, talán összehozzon egy újabb civilizációt, amely persze ugyanúgy eljut a nukleáris fegyverekig. De legalább az emberi történelem leghangosabb hangjánakrekordjátbiztosan sikerül megdönteni, amit most egy vulkán tart. A lényeg, hogy így nem hogy a Földet, de még a földi életet sem sikerült megsemmisíteni, a nukleáris tél időleges kellemetlenség csupán. Valami komolyabbal kellene próbálkozni. Például ha az emberiség tényleg rendesen összefog, és a Föld minden gramm uránját kitermeli, hogy abból bombát fabrikáljon, akkor kijön 10 milliárd Little Boy, vagyis kapunk egy 150 gigatonnás atomhegyet. Robbantsuk fel! Kaptunk egy száz kilométeres krátert a felszínen, kiirtottuk az emberiséget és minden nagyobb élőlényt, évtizedes sötétségbe burkoltuk a Földet! Akkora erővel írjuk át a föld biológiai történetét, amekkorával 68 millió éve tette a dinoszauruszok világának véget vető meteor. Viszont ebből az is látszik, hogy kozmikus értelemben a bolygó meg sem rezdült. HaCár-bombákmilliárdjait szórnánk le, akkor sem jutnánk semmire. A kísérlet eredménye így szánalmasan szerény, bár ön erről már megint csak nem fog tudni, hiszen a felszíni élet java azért megsemmisül. Az új civilizáció viszont nem a csótányokból fog kisarjadni, őknem is olyankemények. Az eredeti cél azonban még mindig messze van. Valami komolyabb energiaforrás után kellene néznünk. Eddig ugyanis az első próbálkozással a Föld gravitációs energiájának tízbilliomod részét értük el, és a második hiába volt 25-ször erősebb, az is 400 milliárdszor kevesebb, mint amennyi felérne a szükséges, 2,24x1032joullal. Antianyaggal például már lehetne kezdeni valamit. Valószínűleg az ősrobbanás után véletlenül alakult úgy, hogy egy picit több volt a pozitív töltésű proton és a negatív töltésű elektron – ebből lett az anyag –, mint fordítva, ami az antianyag, amely egyébként ugyanúgy felépíthette volna a világot. (Viszont létre lehet hozni a negatív protont és pozitív elektront, többek közöttezzel is foglalkozika CERN.) Egyetlen gramm ebből az antianyagból képes lenne 15 kilotonna erejű robbanásra, amely a Hiroshimára dobott Little Boy erejével egyenlő. Szóval, nem kell mást csinálni, csak összegyűjteni belőle pár billió tonnát és kész. Sajnos a Dan Brown-iértelembenvett világvége ezzel is lehetetlen, mivel eddig úgy 16 nanogramm antianyagot sikerült összehozni, egy hiroshimányi bombához is kéne vagy 100 millió év, már ha tudnánk ennyi antianyagot tárolni. Ha valami csoda folytán az emberiség éves energiakibocsátását egy pontba tudnánk csatornázni, akkor 1020joule energiát kapnánk. Ez azonban még mindig egybilliomod része a felrobbantáshoz szükséges energiának. Ha mindent meghaladó technológiai tudással ezt tárolni, sőt, gyűjteni tudnánk, akkor sem lenne elég idő a világ végéig, hogy elég energiát halmozzunk fel. A Nap ugyanis gyorsabb lesz, pármilliárd év múlva vörös óriásként előbb megoldja a dolgot, így a Föld bolygószintű megsemmisítésének dicsőségét az emberiség valószínűleg sosem tudhatja a magáénak, akármennyit petárdázik is. 5 könyvTöbb mint 600 meghökkentő, érdekes és tanulságos történet! Kövesse az Indexet Facebookon is!


Magyarország ezzel még jobban kitűnhet az atommagkutatás területén

Kiépült a teljes Tandetron Laboratórium a Magyar Tudományos Akadémia Atommagkutató Intézetében (Atomki) Debrecenben. Beüzemelték a beszerzett eszközöket Az MTA Atommagkutató Intézetében 2014 májusában helyezték üzembe a Tandetron típusú részecskegyorsítót, amelynek a beszerzését az MTA Infrastruktúra pályázatain elnyert támogatások tették lehetővé. A Tandetron Laboratórium műszaki kiépítése során beüzemelték a beszerzett eszközöket: nagy áramerősségű hidrogén és hélium ionnyalábok előállítására alkalmas multicusp ionforrásokat, a nehézionok előállítására alkalmas cézium-sputter ionforrást és a 90-fokos eltérítő-analizáló mágnest. Egy röntgendetektor-rendszert installáltak a levegőre kilépő nyalábbal végzendő mérések számára, és a tervezett ionnyaláb-analitikai nyalábvéget is beüzemelték és használatba vették. Ezzel kiépült a teljes Tandetron Laboratórium és megvalósult a projekt célkitűzése - olvasható az intézmény MTI-hez pénteken eljuttatott közleményében. Nemzetközi mércével mérve is kiemelkedő lehetőségeket biztosít A gyorsítóhoz kapcsolható laboratóriumi berendezéseket a jelenlegi és a potenciális felhasználók igényei alapján válogatták össze. A tervezett felhasználási területek az alap- és alkalmazott kutatásban: ionnyaláb analitika, mikro-megmunkálás, nukleáris asztrofizika, magfizika, ionbombázással kiváltott sugárkárosodási folyamatok (molekulák ionizációja és fragmentációja) vizsgálata, légköri aeroszol vizsgálatok. A közlemény szerint az új Tandetron Laboratórium nemzetközi mércével mérve is kiemelkedő lehetőségeket biztosít a kutatási témák sokasága számára. Magas technikai színvonalat képes biztosítani, és lehetővé teszi az együttdolgozást olyan tudásszintű kutatói közösséggel, amelyek biztosítják, hogy a laboratórium a nemzetközi (elsősorban európai) infrastruktúra-hálózatok fontos elemévé váljon, és lehetőséget biztosítson számos nemzetközi nagy projektben való hatékony részvételre. Az első ilyen nemzetközi projektben - a RADIATE című EU-H2020-as konzorciumban - a laboratórium már hivatalos résztvevő. Két másik konzorciumi pályázatban - EUROPLANET és ERINS - európai partnerekkel közös projektek végrehajtásához biztosít kutatási infrastruktúrát.


Csak a G20 hozta össze Putyint és Obamát

Kövesse az Indexet Facebookon is! Hivatalosan nem része a programnak, de mindenki számára nyilvánvaló, hogy az alapvetően globális gazdasági kérdések megvitatására létrejött G20 ma kezdődő, kétnapos találkozóján a szíriai helyzet lesz a fő téma. Az EU és a világ 19 legnagyobb gazdaságát tömörítő klub szentpétervári találkozóján kénytelen lesz összefutni Barack Obama és a házigazda Vlagyimir Putyin is, noha az amerikai elnök korábban lemondta a fórum közelébe időzített moszkvai vizitjét. Az ENSZ sem maradt ki Hogy a szíriai kérdéskör végleg mindent lesöpörjön az asztalról Szentpéterváron, csütörtökön kiderült, hogy az ENSZ-főtitkár szíriai ügyekben illetékes különmegbízottja is az orosz városba utazik pénteken. Lahdar Brahimi feladata az lesz, hogy mielőbb rábírja a vezető országokat a Genfbe megálmodott Szíria-konferencia megszervezésére. A rendezvényről még május elején állapodott meg John Kerry amerikai és Szergej Lavrov orosz külügyminiszter, ám a moszkvai találkozón áttörésként értékelt megegyezésnek mindeddig nem sikerült érvényt szerezi: a konferencia időpontja az elmúlt négy hónapban folyamatosan tolódott, most októberi időpontban bíznak. A damaszkuszi vezetés korábban jelezte, hogy kész a részvételre, ám a Bassár al-Aszad rezsimje ellen felkelt lázadók erre csak azzal a feltétellel lettek volna hajlandók, ha a szíriai elnök előtte lemond hatalmáról. A Washington támogatását élvező ellenzékiek egyelőre nem álltak el ettől az előfeltételtől. Menni vagy nem menni? A konferenciáról szóló konkrétabb megállapodás befolyásolhatja a szíriai katonai beavatkozás körüli, a nemzetközi közösséget élesen megosztó terveket. A Fehér Ház korábban egyértelműen a katonai intervenciót támogatta, ám Barack Obama óvatosan visszalépett, kongresszusi jóváhagyást kérve a tervhez, amire egyébként az alkotmány nem kötelezné. A múlt héten még úgy tűnt, Washington kész lenne az ENSZ Biztonsági Tanácsának felhatalmazása híján is beavatkozni – a testület az orosz és kínai vétó miatt nem jutott dűlőre –, ám a lendületet megtörte, hogy a brit parlament David Cameron kormányfő kezdeményezését elutasítva úgy döntött, távol maradna egy olyan katonai akciótól, amelyet nem támogat az ENSZ BT. Washington mellett így csak Párizs mutatkozott késznek a katonai részvételre. Az már azonban bizonyos, hogy ha sor is kerül hadi cselekményekre külföldi erők részéről, az akció korlátozott lesz, amerikai katonák nem fognak partra szállni, és semmiképp sem válik a közel-keleti országból egy második Irak, ahol az amerikai erők tíz évre lekötik magukat. Nagyjából első 20 a klubban A bár a G20 1999-ben alakult, először 2008-ban jöttek össze nagyszabású fórumon a tagországok, és évente csak 2011 óta tartanak találkozókat. A G8 mintájára létrejött, hosszú távon annak helyébe lépő klubban 19 ország és az EU foglal helyet. Bár a gazdaság mérete meghatározó, a GDP-ranglista alapján nem pont az első 19 vált taggá. Kimarad belőle a névértéken számítva 660 milliárd dolláros GDP-vel rendelkező Svájc, a 836 milliárdos Hollandia, az 1400 milliárd dolláros Spanyolország, de benne van 448 milliárddal Argentína, ellentétben a huszonnegyedikként számon tartott, 514 milliárd dolláros GDP-t felmutató Lengyelországgal. Nem kapott helyett a 22. helyen álló, 521 milliárd dolláros GDP-vel rendelkező Irán, viszont ott lehet Dél-Afrika, a maga 408 milliárd dolláros GDP-jével. A G20 a világ GDP-jének 90, a Föld lakosságának kétharmadát tömöríti. Tagjai: az EU, Egyesült Államok, Nagy-Britannia, Franciaország, Kína, Oroszország, Németország, Olaszország, Törökország, Szaúd-Arábia, India, Indonézia, Japán, Dél-Korea, Kanada, Brazília, Mexikó, Argentína, Ausztrália, Dél-Afrika Németország korábban jelezte, hogy nem kíván részt venni a katonai akcióban. Helyette a nemzetközi konszenzus megteremtését szorgalmazta Angela Merkel. A kancellár reményei szerint ez a G20 találkozóján elérhető lesz. Moszkva tart az atomtól Az orosz fél számos ellenérve mellé – miszerint vitatható, hogy Aszad valóban követett el vegyi fegyveres támadást a felkelőkkel és a civilekkel szemben, valamint, hogy szélsőséges rezsim jöhet létre Aszad után a felkelők révén, elmélyítve a káoszt a térségben – újabbat hozott fel a külső erők katonai beavatkozásával szemben. Az orosz külügy szóvivője szerint ugyanis atomszennyezés lehet a következménye az esetleges bombázásnak. „Katasztrófához vezetne, ha bombatalálat érné a Damaszkusz közelében fekvő miniatűr atomreaktort" – idézte a Roszbalt hírügynökség Alekszandr Lukasevicset. Ugyanakkor Vlagyimir Putyin korábban jelezte: lehet szó katonai beavatkozásról, de csak akkor, ha ez az ENSZ BT jóváhagyásával történik. (Ehhez elég, ha a vétójoggal rendelkező öt állandó tag valamelyike csupán tartózkodik. Oroszország – még Dmitrij Medvegyev elnöksége alatt – így tette lehetővé 2011-ben a nemzetközi beavatkozást Líbiában is.) Putyin a fórum alatt találkozik a kínai államfővel is, és természetesen az orosz elnök Hszi Csin Pinggel is megtárgyalja a szíriai helyzetet. Peking és Moszkva a kérdésben közös nevezőn állnak, hiszen korábban mindketten megvétózták az ENSZ BT-ben a nemzetközi katonai intervenciót. Erdogan 2011-ben, a szíriai polgárháború kezdetén szüntette meg a kapcsolatot az országgal. Az ország külügyminisztere tart egy regionális konfliktustól. A férfi biztonsági források szerint fegyvereket csempészett. Kövesse az Indexet Facebookon is!


Rettegés Kijevben: már az óvóhelyeket készítik elő az atomcsapásra

Az ukrán főváros evakuációs központokat készít elő egy esetleges orosz nukleáris csapásra.
Ukrajna evakuációs központokat készít elő fővárosában, Kijevben egy esetleges nukleáris támadásra való felkészülés jegyében, miután Vlagyimir Putyin orosz elnök arra figyelmeztetett, hogy országa minden szükséges intézkedést megtesz a győzelem kivívása érdekében. Putyin nemrég azzal fenyegetőzött, hogy Oroszország nem habozik bevetni nukleáris fegyvereket az ellen, amit "országunk területi integritását fenyegető fenyegetésnek" nevezett. Az előkészületekre azt követően került sor, hogy Oroszország a megszállt Ukrajna egyes területein tartott népszavazásokkal, majd azok törvénybe iktatásával eszkalációs lépéseket tett a háborúban a megszállt Ukrajna egyes részeinek teljes bekebelezésére. A szavazásokat a nemzetközi közösség nagy része illegitimnek tekintette, és Ukrajna szövetségesei, köztük az Egyesült Államok is elítélték az orosz annexiót. A kijevi városi tanács a fővárost ért atomcsapás hatásait megelőzve a kiürítési központokat kálium-jód tablettákkal szereli fel, amelyek segíthetnek a sugárzás felszívódása ellen. Putyin nukleáris fenyegetéseivel, úgy tűnt, visszavágott Volodimir Zelenszkij ukrán elnök olyan megjegyzésére, aki az év elején blöffként utasította el a nukleáris fenyegetéseket. "Ez nem blöff. És azoknak, akik atomfegyverekkel próbálnak zsarolni minket, tudniuk kell, hogy a szélkakas elfordulhat és feléjük mutathat" - mondta az orosz elnök televíziós beszédében. Zelenszkij és a nemzetközi közösség a nukleáris támadás vagy baleset lehetősége miatt folyamatosan nagyfokú riadókészültségben van az orosz-ukrán háború kezdete óta, amely immár több mint hét hónapja tart. Az orosz erők a konfliktus elején elfoglalták az ukrajnai zaporizzsjai atomerőművet és az azt körülvevő területet, amely Európa legnagyobb ilyen erőműve. A Nemzetközi Atomenergia Ügynökség értékelése szerint a közeli harcok és a Zaporizzsjában - amelyet még mindig ukrán munkások üzemeltetnek - fennálló katonai jelenlét okozta kockázatok nemzetközi aggodalomra adnak okot - idézte fel az előzményeket is athehill.com ukrán győzelem


Mullen: Pentagón musí by ohadne Iránu pripravený na vetky monosti

Diplomacia zostáva najlepím kurzom na obmedzenie iránskych jadrových ambícií, ale Pentagón musí ma pripravené vojenské monosti, ak by na ne vyzval prezident Barack Obama. Povedal to v pondelok predseda Zboru náelníkov tábov ozbrojených síl USA, admirál Mike Mullen.Vo výronom vyhlásení k vojenským prioritám krajiny ale Mullen neuviedol iadne podrobnosti o tom, o by takéto monosti znamenali. Dodal vak, e pouitie sily by malo obmedzený úinok."Naalej verím, e politické prostriedky sú najlepím nástrojom na dosiahnutie regionálnej bezpenosti a vojenská sila by mala obmedzený úinok," povedal admirál."Avak, ak by prezident vyzval na vojenské monosti, musíme ich ma pripravené," pripomenul Mullen a dodal, e "doposia nie je v dohade iadne rieenie".Irán poda vetkého smeruje k tomu, e nesplní ultimátum Západu a do konca roka neakceptuje dohodu o dováaní jadrového paliva zo zahraniia, ktorá by zmiernila medzinárodné obavy v súvislosti s jeho jadrovým programom. Ak sa tak stane, Washington u naznail, e bude na pôde OSN presadzova tvrdie sankcie voi Iránu.


Kimova sestra okovala desivým vyhlásením: Viem, o o sa snaí Ukrajina! To myslí váne?

Sestra severokórejského vodcu Kim ong-una obvinila Ukrajinu z údajnej snahy zaobstara si alebo vyvinú jadrové zbrane. Poda sobotajej správy britskej televízie Sky News o tom informovali severokórejské tátne médiá. Kimova sestra Kim Jo-dong neposkytla iadne dôkazy pre toto svoje tvrdenie, ktoré sa zrejme zakladá len na verejnej petícii zverejnenej vo tvrtok na internetovej stránke ukrajinskej prezidentskej kancelárie. V petícii adresovanej prezidentovi Volodymyrovi Zelenskému jej signatári vyzývajú, aby USA na území Ukrajiny rozmiestnili svoje jadrové zbrane, alebo na premenu Ukrajiny na tát s vlastnými jadrovými zbraami. Je lenstvo Ruska v OSN v poriadku? Ukrajina sa voi nemu tvrdo ohradila: Vraj ide o zlý vtip! Je lenstvo Ruska v OSN v poriadku? Ukrajina sa voi nemu tvrdo ohradila: Vraj ide o zlý vtip! Poda Sky News petícia s týmto znením získala len 620 podpisov. Zverejnená bola po vyhlásení ruského prezidenta Vladimira Putina, e Rusko plánuje rozmiestni v Bielorusku taktické jadrové zbrane. Ukrajinskí predstavitelia zatia petíciu nekomentovali, dodala Sky News. Spomínané Putinovo vyhlásenie vyvolalo kritiku svetových lídrov - napr.EÚ uviedla, e presun ruských taktických jadrových zbraní do Bieloruska predstavuje hrozbu pre európsku bezpenos.


Sikeres rakétakísérletet hajtott végre Pakisztán - videó

Sikeres kísérletet hajtott végre egy atomfegyver célba juttatására is képes ballisztikus rakétával csütörtökön a pakisztáni hadsereg. A Gaznavi elnevezésű föld-föld rakéta hatótávolsága nagyjából 290 kilométer, a teszt célja pedig a hadsereg harckészségének biztosítása, a fegyver műszaki paramétereinek ismételt ellenőrzése volt. Pakistan today conducted a training launch of surface to surface ballistic#missile#Ghaznavi. The successful training launch was aimed at ensuring operational readiness of Army Strategic Forces Command, besides re-validating technical parameters of the weapon system.pic.twitter.com/6wMxvotmWt A térségbeli riválisoknak számító Pakisztán és India néhány nap különbséggel fejlesztette ki első atomfegyvereit 1998-ban, és azóta mindkét ország nagy erőkkel dolgozik rakétatechnológiája javításán. A dél-ázsiai fegyverkezési versenyt sokan éles bírálják, különös tekintettel arra, hogy mindkét országban nagy a szegénység.


Új típusú atomreaktort építenek az Egyesült Államokban

Kövesse az Indexet Facebookon is! Egy wyomingi kisváros, Kemmerer fog otthont adni egy új típusú, nátriumhűtéses gyorsreaktornak, ami a várakozások szerint a hagyományos nukleáris erőművekhez hasonlóan megbízható módon, klímabarát módon fog termelni mintegy 250 ezer háztartásnak elegendő energiát. A projekt mögött álló TerraPower nevű céget még Bill Gates alapította 15 évvel ezelőtt, és azóta is tagja az igazgatótanácsnak. Kemmerernek mintegy 2600 lakosa van, sokan az ott található szénerőműben dolgoznak. Csakhogy az 2025-re bezárja kapuit, így sokak megélhetése kerülne veszélybe. A nátriumhűtéses reaktor építése azonban 2024-ben veszi kezdetét, a tervek szerint mintegy 2000 embernek munkát biztosítva, a létesítmény felhúzásával pedig 250 állandó munkahelyet teremtenek. A TerraPower szerint a kemmereri erőmű biztonságosabb lesz a hagyományos nukleáris reaktoroknál, főként azért, mert vészhelyzet esetén nem lesz szüksége külső energiaforrásokra, pumpákra és egyéb eszközökre a helyreállításhoz – mondta Chris Levesque, az energetikai cég vezérigazgatója utalva a 2011-es fukusimai atombalesetre. AGuardianmagyarázata szerint a nátrium hőátadó képességének köszönhetően a reaktort levegővel lehet hűteni, ami lehetővé teszi a fissziós reaktor gyors leállítását. Nem mindenki ilyen derűlátó. A szkeptikusok felhívják a figyelmet arra, hogy a nátriummal csak az a baj, hogy rendkívül gyúlékony anyag, azonnal lángra robban, a vízzel érintkezik. Még jó, hogy Kemmerer a semmi közepén található, nem a tengerparton, és csak egy kis folyó szeli át, a közelében néhány kisebb víztározó van. (guardian) Klímaváltozás, környezettudatosság, fenntartható jövő.Ezek nem csak trendi hívószavak, hanem a közös valóság, amiben mindannyian élünk. A Zöld Indexen mi is kiemelt figyelemmel foglalkozunk ezekkel a témákkal. Ha te is fontosnak tartod, hogy azoknak is élhető bolygójuk legyen, akik ma születnek, csatlakozz hozzánk a Zöld Indexen. Kövesse az Indexet Facebookon is!


Újabb eljárás indulhat Paks miatt

Kövesse az Indexet Facebookon is! ANépszabadságúgy tudja, hogy az Európai Bizottság azért indíthat kötelezettségszegési eljárást Magyarország ellen, mert az Orbán-kormány a 2003-as paksi üzemzavarban megsérült fűtőelemeket jogsértő módon szállíthatta ki Oroszországba. A fideszes vezetésű parlamenti vizsgálóbizottságnak a jelentésének legerősebb állítása, hogy "nem volt kizárható a spontán láncreakció lehetősége". A fűtőelemek a rosszul megtervezett technológia használata miatt sérültek meg, gőzrobbanás történt, és akár nukleáris baleset is bekövetkezhetett volna. Az akkor még ellenzékben lévő Fidesz bekapcsolódott a vizsgálatba, de a jelentés elfogadását megakadályozta. 2010 után a kormány többször meggátolta a felelősséggel és a kártérítéssel kapcsolatos információk nyilvánosságra kerüljenek. A kárelhárításból Paknak több tízmilliárdos vesztesége keletkezett, de igazából azt sem lehet tudni, hogy pontosan mekkora volt a kár, és azt sem, hogy ki állta a megrongálódott fűtőelemek elszállításának költségét. A magyar kormány 2014 nyarán vonaton kijuttatta a hulladékot Ukrajnán keresztül Oroszországba. Ukrajnában éppen ebben az időszakban eszkalálódott a konfliktus Oroszországgal. Az orosz fél pedig nem rendelkezett olyan akkreditációval, amely szerint az uniós előírásoknak megfelelő módon fel tudja dolgozni és el tudja helyezni a sugárzó hulladékot. Jávor Benedek, a Párbeszéd Magyarországért politikusa ezért panaszt nyújtott be az Európai Bizottsághoz. Jávor a lapnak azt mondta, a legnagyobb gond az volt, hogy az érvényes szerződések szerint a kiszállítás célja újrafeldolgozás és végső elhelyezés volt, de az uniós jog alapján a nukleáris hulladék tulaja mindig az az ország, ahol a hulladék képződött, és a hulladékot más országra csak szigorú feltételek mellett lehet rábízni. A kormány 2010-ben egyezett meg Oroszországgal a szállításról, de 2013-ban módosították a szerződést, és erről az Euratomot nem tájékoztatták. Brüsszeli körökben nem vitatják, hogy a kiszállítással a kormány uniós jogot sértett, a kormánnyal inkább arról megy a vita, hogy mi legyen a jogsértés következménye. Jelenleg a kötelezettségszegési eljárást megelőző vizsgálat zajlik az ügyben. Kövesse az Indexet Facebookon is!


Państwa rozbudowują potencjały nuklearne. "Znajdujemy się w jednym z najbardziej niebezpiecznych okresów w historii"

Badacze z instytutu Sipri (Stockholm International Peace Research Institute) twierdzą, że wzrosła na świecie liczba gotowych do użycia głowic nuklearnych. Szczególne wysiłki na tym polu podejmują Chiny, które rozbudowują swój arsenał nuklearny szybciej niż jakikolwiek inny kraj. — W niedalekiej przyszłości NATO może stanąć w obliczu czegoś, z czym nigdy wcześniej nie miało do czynienia — mówi Jens Stoltenberg, sekretarz generalny sojuszu. Naukowcy z instytutu Sipri (Stockholm International Peace Research Institute) dostrzegają niepokojący trend w kwestii rozwoju programów nuklearnych — arsenał głowic nuklearnych, które można natychmiast rozmieścić, gwałtownie rośnie. Według najnowszego raportu instytutu w styczniu tego roku było dostępnych do wystrzelenia za pomocą pocisków rakietowych i samolotów ok. 3,9 tys. głowic, czyli o 60 więcej niż rok wcześniej. Spośród nich aż 2,1 tys. było zamontowanych na rakietach postawionych w stanie wysokiej gotowości — to o 100 więcej niż w 2023 r. — Znajdujemy się w jednym z najbardziej niebezpiecznych okresów w historii ludzkości. Nadciąga otchłań i nadszedł czas, aby największe mocarstwa zrobiły krok wstecz i zastanowiły się, jak rozwiązać ten problem, najlepiej razem — mówi dyrektor instytutu Dan Smith. Zwraca również uwagę na liczne przyczyny globalnej niestabilności, takie jak rywalizacja polityczna, nierówności gospodarcze, zakłócenia ekologiczne i przyspieszający wyścig zbrojeń. Rosja i USA posiadają łącznie prawie 90 proc. całej broni jądrowej. Po rosyjskiej inwazji na Ukrainę przejrzystość w zakresie sił nuklearnych zmniejszyła się, a wiele danych opiera się obecnie wyłącznie na szacunkach. Eksperci z instytutu Sipri zakładają, że broń jądrową posiada dziewięć państw: USA, Rosja, Wielka Brytania, Francja, Chiny, Indie, Pakistan, Korea Północna i Izrael. Wszystkie modernizują swoje arsenały. Całkowitą liczbę głowic nuklearnych na świecie szacują na 12 tys. 121. Szczególnie aktywne na tym polu są Chiny. Według szacunków Sipri w ciągu roku zwiększyły one swój arsenał nuklearny z 410 do 500 głowic i na tym prawdopodobnie nie koniec. Eksperci zakładają, że na przełomie tysiącleci będą miały co najmniej tyle samo międzykontynentalnych pocisków balistycznych, co Rosja lub USA — choć ich zasoby głowic nuklearnych będą nadal znacznie mniejsze niż w przypadku tych dwóch krajów. — Chiny rozbudowują swój arsenał nuklearny szybciej niż jakikolwiek inny kraj — mówi Hans Kristensen, ekspert ds. broni nuklearnej. Twierdzi on, że prawie wszystkie państwa uzbrojone w broń jądrową mają konkretne plany wobec swojego arsenału jądrowego. Sekretarz generalny NATO powiedział, że w obliczu rosnącego zagrożenia ze strony Rosji i Chin sojusz prowadzi rozmowy w sprawie rozmieszczenia większej ilości broni nuklearnej. Twierdzi, że NATO musi pokazać światu swój arsenał jądrowy, aby wysłać bezpośrednią wiadomość przeciwnikom. Stoltenberg ujawnił, że odbyły się już pierwsze konsultacje w tej sprawie. — Nie zamierzam wchodzić w szczegóły operacyjne (...), ale konsultujemy się w tych kwestiach — stwierdził. Ostrzegł też przed zagrożeniem ze strony Chin. Powiedział, że przejrzystość nuklearna powinna przygotować sojusz na to "bardziej niebezpieczny świat". Dziesięć lat temu, kiedy objął stanowisko szefa sojuszu, ćwiczenia nuklearne były prowadzone w całkowitej tajemnicy. Teraz otwarcie chwali 32 sojuszników za przyczynianie się do odstraszania wroga, w tym Holandię za inwestowanie w myśliwce, które mogą pomieścić amerykańską broń jądrową. — Przejrzystość pomaga wysłać bezpośredni komunikat, że jesteśmy sojuszem nuklearnym. Celem NATO jest oczywiście doprowadzenie do świata bez broni nuklearnej, ale dopóki ona istnieje, pozostanie sojuszem nuklearnym. Świat, w którym Rosja, Chiny i Korea Północna mają broń nuklearną, a NATO nie, jest bardziej niebezpiecznym światem — wyjaśnił szef sojuszu. Stoltenberg, podobnie jak specjaliści z Sipri, zwraca uwagę na szczególne wysiłki Chin w celu rozbudowy potencjału nuklearnego. Uważa on, że do 2030 r. będą one miały tysiąc głowic nuklearnych. — To oznacza, że w niedalekiej przyszłości NATO może stanąć w obliczu czegoś, z czym nigdy wcześniej nie miało do czynienia, czyli dwóch potencjalnych przeciwników nuklearnych — Chin i Rosji — powiedział szef sojuszu. Jens Stoltenberg podkreślił, że Stany Zjednoczone i ich europejscy sojusznicy modernizują obecnie swoje środki odstraszania nuklearnego w obliczu zwiększonego zagrożenia ze strony Rosji. Władimir Putin wielokrotnie groził bowiem użyciem broni jądrowej.


Poslanci celý de diskutovali o zmluve medzi SR a EBOR o JE Jaslovské Bohunice

Zákonodarcovia sa celý tvrtý rokovací de 52. schôdze Národnej rady SR venovali pripravovanej rámcovej zmluve medzi SR a Európskou bankou pre obnovu a rozvoj (EBOR) a finannému príspevku Európskej únie k predasnému odstaveniu blokov V1 Jadrovej elektrárne Jaslovské Bohunice. Zámer podpísa zmluvu kritizovala najmä opozícia. Vypouli si informáciu premiéra SR Mikuláa Dzurindu. Kontatoval, e EBOR akceptovala poiadavku Slovenska na vypustenie slova likvidácia z anglického textu Rámcovej dohody medzi SR a EBOR o finannom príspevku 150 miliónov USD k predasnému odstaveniu jadrových blokov V1 Bohunice v rokoch 2006 a 2008.SkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamouSkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamou "Akékovek spochybovanie medzinárodných záväzkov vlády SR, aj v rámci diskusie v parlamente, nám bude vemi kodi v alích negocianých rokovaniach," povedal éf diplomacie Eduard Kukan. Odmietol tvrdenia Roberta Fica (nezávislý), ktorý uviedol, e súasná vláda "neuhrala" pri uzatváraní kapitol iadne výhody pre Slovensko. Za dôleité pokladá to, aby zástupca vlády mohol na stretnutí so zástupcami Európskej komisie 26. októbra poveda, e podpíeme rámcovú dohodu. Poda neho SR následne ni nebude bráni uzavrie kapitolu Energetika. Podpis zmluvy, ktorú u obe strany parafovali, je stanovený na 16. novembra v Londýne. Peter Tatár (nezávislý) sa poas rozpravy o zmluve vyslovil, e problémom sa ukazuje prepojenie udí v energetike s politikmi. Dôvodom takéhoto spojenia je poda jeho názoru doterajia neprivatizácia energetickej sústavy a nenáleitý objem dotácií pre toto odvetvie. Poslanci si vymieali aj názory na potrebu politického rozhodnutia nielen o JE v Bohuniciach, ale komplexne o efektívnom energetickom systéme. Odsúvanie tohto problému prinesie poda hlasov asti zákonodarcov stratu vetkým obyvateom. Ide vraj o skrytých 15 miliárd Sk rone, ktoré vo forme tátnych dotácií prúdia do energetiky. Najdôleitejie správy z východu Slovenska ítajte naKorzar.sme.sk.


Severní Korea ohlásila úspěšnou zkoušku vodíkové bomby. Soul žádá tvrdý trest

KLDR provedla zkoušku vodíkové bomby. Oznámila to severokorejská státní televize, podle níž byl test "naprosto úspěšný". Jihokorejská armáda už dříve oznámila, že zaznamenané otřesy v Severní Koreji byly vyvolány uměle. Jde o šestý jaderný test Severní Koreje od roku 2006. Podle Soulu dosáhly záchvěvy síly 5,6 stupně.Podle oficiálního oznámení šlo o bombu použitelnou do mezikontinentální balistické rakety. Severokorejská agentura KCNA uvedla, že inspekci nové vodíkové bomby provedl krátce před testem vůdce komunistické KLDR Kim Čong-un.Televize přinesla záběry, na nichž Kim Čong-un podepisuje příkaz k provedení testu. V prohlášení televize byl test označen za "smysluplný" krok v jaderném zbrojním programu.Agentura KCNA oznámila, že při dnešním testu "neunikl žádný radioaktivní materiál a že zkouška neměla žádný negativní vliv na okolní prostředí". Smyslem testu bylo podle agentury prověřit přesnost při výrobě vodíkové bomby, již lze umístit do mezikontinentální střely."Po prověření informací meteorologické služby a dalších zpráv vláda potvrzuje, že Severní Korea provedla jaderný test," řekl před novináři japonský ministr zahraničí Taró Kono. Dodal, že Tokio už protestovalo u velvyslanectví KLDR v Pekingu.Premiér Šinzó Abe prohlásil ještě před vyhodnocením otřesů, že jaderný pokus by byl naprosto nepřijatelný.„Pokud Severní Korea skutečně otestovala jadernou bombu, je to naprosto nepřijatelné a my budeme muset důrazně protestovat. Národní rada bezpečnosti sbírá a analyzuje jakékoliv informace, které s incidentem souvisí,“ prohlásil.Podle jihokorejského prezidenta Mun Če-ina musí být Severní Korea za jaderný test tvrdě potrestána, prohlásil to po jednání státní bezpečnostní rady. Podle agentury Reuters Mun žádá další mezinárodní izolaci KLDR a také uvalení nových sankcí ze strany Rady bezpečnosti OSN, kterou chce Soul kvůli incidentu urychleně svolat. Proti chování Pchjongjangu se ohradila také Čína, která je tradičním spojencem Severní Koreje.Čínské ministerstvo zahraničí v prohlášení vyzvalo Severní Koreu, aby své nesprávné kroky zastavila. Rovněž uvedlo, že se proto akcím Pchjongjangu rázně staví, nesouhlasí s nimi a rozhodně je odsuzuje. Peking také doporučil KLDR, aby se podřídil usnesením Rady bezpečnosti.Jihokorejská agentura Jonhap napsala, že Soul zváží rozmístění mocnějších amerických taktických zbraní v zemi. Spojené státy v Koreji udržují početné vojenské síly, v zemi rovněž provozují moderní protiraketový štít THAAD.Otřes na území Severní Koreje jako první zaznamenala americká vládní agentura pro geologický výzkum. Americká seizmologická služba USGS nejprve hovořila o 5,2 stupně, čínští odborníci o 6,3 stupně. Podle USGS ohnisko otřesů bylo v hornaté izolované provincii Hamgjong, kde se i v minulosti konaly ostatní jaderné pokusné výbuchy.Krátce po prvních otřesích, zaznamenala Čínská seizmologická služba v KLDR další, slabší otřesy o síle 4,6 stupně, které kvalifikovala termínem "bortění", uvedl Reuters.Obyvatelka Vladivostoku popsala televizi Rossija 24, jak se jejím dům otřásl. V bytech se rozhoupaly  lustry, vibrovaly okenní tabule, řinčelo nádobí na policích a po pokojích začal pochodovat nábytek. Na sociálních sítích vypukla panika a někteří lidé ve strachu vybíhali z domů. Ruští seismologové jsou si jistí, že otřesy vyvolal test vodíkové bomby v Severní Koreji.O rostoucí hrozbě ze strany Severní Koreje v noci na neděli telefonicky hovořil americký prezident Donald Trump s japonským předsedou vlády Shinzóem Abem. Oznámil to Bílý dům.Rozhovor státníků se konal ještě před otřesy v KLDR. Severní Korea oznámila, že vyvinula pokročilejší termonukleární bombu, která má "velkou ničivou sílu", uvedla agentura Reuters. Pchjongjang upozornil, že zbraň bude umístěna na nové mezikontinentální balistické raketě, která by podle odborníků mohla zasáhnout velkou část USA.„Oba představitelé znovu potvrdili důležitost úzké spolupráce mezi Spojenými státy, Japonskem a Jižní Koreou v souvislosti s rostoucí hrozbou ze strany Severní Koreje," uvedl Bílý dům ve svém prohlášení.Trump hovořil s Abem během návratu letadlem do Washingtonu po návštěvě jihu USA postiženém ničivými záplavami.


Bush a Putin: USA a Rusko otvorili novú kapitolu vzahov

Moskva 24. mája (TASR) - Prezidenti USA a Ruska, George W.Bush a Vladimir Putin, dnes v Kremli po podpise Dohody o zníenístrategických útoných potenciálov ... Moskva 24. mája (TASR) - Prezidenti USA a Ruska, George W. Bush a Vladimir Putin, dnes v Kremli po podpise Dohody o zníení strategických útoných potenciálov a Deklarácie o nových strategických vzahoch oznaili dokumenty za potvrdenie pokroku vo vzahoch a alí dôkaz ukonenia éry studenej vojny.SkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamouSkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamou "Je to historický de pre celý svet. Prezident Putin a ja sme dnes zavili dlhú kapitolu konfrontácie a otvorili sme úplne nové vzahy medzi naimi tátmi," vyhlásil Bush v krátkom prejave. Dohoda medzi USA a Ruskom, ktorá stanovuje najniiu úrove jadrových hlavíc za posledné desaroia, "likviduje dôsledky studenej vojny a jadrovej konfrontácie medzi naimi krajinami," podiarkol G. W. Bush. Poda Putina je dohoda o zníení stavu jadrových arzenálov kompromisom, pretoe nie vetko sa podarilo dosta na papier, obe strany vak nali spolonú re. "Dnes hovoríme spoloným jazykom," prízvukoval ruský prezident. Dohodu bude musie ete ratifikova americký Kongres a ruský parlament. Prezident Bush na otázku novinára potvrdil, e americké rakety nie sú namierené na iadne ciele v Rusku. So slovami svojho amerického kolegu Putin súhlasil. S odvolaním sa na poznatky ruskej armády ruský prezident povedal: "V tejto otázke nemáme iadne obavy." Najvyí predstavite USA v Moskve vysoko ocenil zásluhy Putina ako lídra o zlepenie vzájomných vzahov. "Váim si vae schopnosti lídra, vae videnie," dodal Bush. Na amerického prezidenta urobili veký dojem aj ekonomické úspechy Ruska, preto podporuje prijatie Ruska do Svetovej obchodnej organizácie (WTO), odstraovanie administratívnych obchodných bariér a alie prehlbovanie americko-ruskej obchodnej a ekonomickej spolupráce. Ruský prezident by privítal rozvoj spolupráce predovetkým v oblasti vysokých technológií v informatike, vesmírnych technológiách, telekomunikáciách a v oblasti nových zdrojov energie. Obe krajiny by mali tesne spolupracova v boji s medzinárodným terorizmom. Bush varoval pred hrozbou, e sa zbrane hromadného nienia dostanú do rúk teroristov. Prezident USA potvrdil, e USA povaujú Irán za sponzora terorizmu a krajinu, z ktorej môe pochádza jadrová hrozba. Putin hrozbu zo strany Iránu potvrdil, ale zárove pripomenul, e Rusko síce buduje v Iráne jadrovú elektráre, ale nespolupracuje s Teheránom v oblasti vojenských technológií. K zvyovaniu hrozby prispievajú poda Putina aj krajiny Západu, ktoré spolupracujú s krajinami, kde sa vyvíjajú raketové programy. "Naa spolupráca je výhradne ekonomického charakteru v oblasti energetiky," podiarkol Putin a pripomenul, e zdrojom hrozieb môe by nielen Irán, ale aj alie krajiny. Putin v tejto súvislosti spomenul Taiwan, ktorý má vojenský raketový program. "Rusko má informácie, e mnohé raketové programy (vo svete) sa realizujú za podpory západných firiem," varoval ruský prezident. (spravodajca TASR Bohdan Kopák) ab


Titkos atomreaktora volt a Kodaknak

A fényképezőgépeiről ismert amerikai cég a legnagyobb titokban működtetett New York-i központjában egy minireaktort, amely durván másfél kilogrammnyi dúsított uránnal volt feltöltve. A berendezést különböző vizsgálatokhoz használhatta a Kodak, létezéséről azonban eddig csak néhány mérnök tudhatott. Arról, hogy a Kodak New YorkRochester negyedében lévőközpontjában egy titkos atomreaktor működött, a Gizmodo nevű kütyüblog adott hírt aDemocrat and Chroniclecímű amerikai lap értesülései nyomán, amely képet is közölt a berendezésről. A reaktor létéről a helyi hatóságoknak sem volt tudomása - bár az FBI-nak igen - , arról a cég egy korábbi alkalmazottja rántotta le a leplet a nyilvánosság előtt. A Kodak szerint a miniatűr atomreaktort a nukleáris fegyverekben alkalmazotthoz hasonló, dúsított uránt tartalmazott, és anyagok szennyezettségének vizsgálatára, illetve radiografikai teszteket elvégzésére használták. A lap úgy tudja, hogy a nagyjából egy hűtőszekrénnyel megegyező méretű berendezés a Kodak Park 82-es számú épülete közelében, egy föld alatti, őrzött, fél méter vastag falakkal bíró betonbunkerben működött 1974-től, ám a 2001 szeptember 11-ei terrortámadásokat követően biztonsági okokra hivatkozva leállították azt. Nem volt teljes titok Albert Filo, a Kodak korábbi munkatársa a Democrat and Chronicle-nek elmondta, ő maga közel húsz éven át dolgozott az atomreaktorral, amelynek léte szerinte nem volt titkos, bár biztonsági okokból nem terjesztették a létezésével kapcsolatos információkat, a 2001-es terrortámadásokat követően pedig minden ezzel kapcsolatos információhoz való hozzáférést korlátoztak a hatóságok. A lap ugyanakkor nem tudja, miként kaphatott a társaság engedélyt arra, hogy egy zsúfolt város közepén működtethessen atomreaktort, hasonlóra ugyanis nem igen van példa az amerikai cégek körében. A berendezést 2007-ben hatástalanították, ekkor eltávolították belőle a dúsított uránt, amelyet egy szövetségi üzemeltetési nukleáris központba szállították át. A Kodak közlése szerint a berendezés sosem hibásodott meg, legalábbis a hatóságoknál nincs nyoma ennek, és radioaktív sugárzását sem lehetett érzékelni a bunkeren kívül. Nem megy túl jól a Kodaknak Az utóbbi időben nem megy túl jól a Kodaknak: év elején leálltak a fényképezőgépek gyártásával, mert nem bírták lépést tartani a japán konkurrenciával. A cégjanuárban kért csődvédelmet, a jövőjét csak a nyomdaiparban képzeli el: fotónyomtatókkal, nagysebességű nyomdagépekkel és az ezekhez kapcsolódó szoftverek fejlesztésével fognak próbálkozni a későbbiekben.


USA i Iran: wciąż potrzebna "ciężka praca" w rozmowach nuklearnych

W negocjacjach w sprawie programu nuklearnego Iranu wciąż potrzebna jest ciężka praca - ocenili przedstawiciele USA i Iranu w sobotę w Wiedniu, gdzie zaczęła się kolejna runda rozmów. W niedzielę dołączy do negocjacji szefowa dyplomacji UE Federica Mogherini. Obie strony rozmów podkreślają, że na drodze do osiągnięcia ostatecznego porozumienia wciąż są istotne przeszkody. - Mamy mnóstwo ciężkiej pracy do wykonania, mamy pewne bardzo trudne kwestie - powiedział sekretarz stanu USA John Kerry. Spotkał się on w sobotę Wiedniu z szefem irańskiej dyplomacji Mohammadem Dżafarem Zarifem. Według przekazanych przez Departament Stanu wypowiedzi Zarif oświadczył, że zgadza się z tym, iż należy "naprawdę ciężko pracować, aby można było osiągnąć postęp i pójść naprzód". Po spotkaniu, trwającym 1,5 godziny Kerry wyraził nadzieję na pomyślny rezultat negocjacji. Szefowa dyplomacji UE uda się w niedzielę do Wiednia, by wziąć udział w rozmowach - poinformowały w sobotę unijne służby prasowe. Mogherini spotka się z Zarifem i uczestnikami negocjacji z tzw. grupy 5+1 (USA, W.Brytanii, Francji, Niemiec, Rosji i Chin). Strony od 20 miesięcy prowadzą intensywne negocjacje na temat irańskiego programu nuklearnego, który - według Zachodu - wbrew deklaracjom Teheranu służy nie tylko celom cywilnym. Ostateczne porozumienie, które powinno zostać zawarte do wtorku, 30 czerwca, ma stanowić gwarancję, że program Teheranu ma charakter cywilny; w zamian zniesione mają zostać szkodliwe dla irańskiej gospodarki międzynarodowe sankcje. Nadchodzące dni mogą być w negocjacjach szczególnie trudne i rozmowy mogą przedłużyć się po terminie 30 czerwca - zauważa Reuters, powołując się na wysokiej rangi dyplomatę z Zachodu. Dyplomaci oceniają, że ostatecznym terminem może okazać się 9 lipca, ze względu na to, że w USA porozumienie z Iranem musi zostać zatwierdzone przez Kongres. Jeśli wynegocjowany układ trafi do Kongresu przed 9 lipca, ten na zatwierdzenie lub odrzucenie go ma 30 dni. Jeśli Kongres otrzyma tekst porozumienia po 9 lipca, przysługujący mu okres na ustosunkowanie się do niego wydłuży się do 60 dni. Byłby to czas dla przeciwników układu - zarówno w USA, jak i w Iranie - na zakwestionowanie kruchego porozumienia.


Elindult az Erőművek Éjszakája program

Harmincöt helyszínen csaknem 3.000 fő vesz részt az Erőművek Éjszakája programjain – mondta el Scherer Zsolt, a Magyar Energetikai és Közmű-szabályozási Hivatal (MEKH) szóvivője Pakson, ahol Dr. Kovács Antal, a MVM Paksi Atomerőmű Zrt. kommunikációs igazgatója társaságában megnyitotta az idei rendezvényt - olvasható közleményükben. Az Erőművek Éjszakájának fő szervezője idén is a Magyar Energetikai és Közmű-szabályozási Hivatal, amelynek célja, hogy az energia- és távhőtermelés kulisszatitkainak bemutatásával felhívja a figyelmet arra, hogy környezetünk védelme érdekében érdemes okosan bánni erőforrásainkkal. Az esemény megnyitóján, a Paksi Atomerőmű Tájékoztató és Látogatóközpontjában Scherer Zsolt, a MEKH szóvivője elmondta, hogy idén mintegy 3.000 fő regisztrált az országos programra. Az Erőművek Éjszakája nemcsak a technológiáról, hanem a fenntartható környezetről és a tudatos felhasználóról is szól. Ha megismerjük az energiatermelés folyamatait, akkor talán okosabban és takarékosabban bánunk energiaforrásainkkal, amivel a környezetünket is óvjuk – hangsúlyozta a MEKH szóvivője. Az erőművek és a fűtőművek pénteken országszerte 35 helyszínen nyílnak meg a látogatók előtt, akiket számos érdekes programmal, közelről is megtekinthető, gigantikus berendezésekkel és szakértő idegenvezetéssel várnak a szervezők, többek között a Paksi Atomerőműben is. A megnyitón Dr. Kovács Antal az MVM Paksi Atomerőmű Zrt. kommunikációs igazgatója elmondta, hogy nagy öröm az atomerőmű számára a program iránt mutatott óriási érdeklődés. Hozzátette, hogy az Európai Unió tudományos szervezete a megújuló energiaforrások közt ismerte el az atomenergiát, ugyanakkor a személyes benyomások is nagyon fontosak az atomerőmű kapcsán. Évente közel 40 ezer látogatót fogadunk, akik a helyszínen győződhetnek meg arról, hogy az atomerőmű biztonságosan és szén-dioxid kibocsátása nélkül állítja elő hazánk villamosenergia-termelésének felét. Arra biztatok mindenkit, hogy látogasson el hozzánk, ismerjen meg minket! – hangsúlyozta Dr. Kovács Antal. Az idei évtől a Távhőszolgáltatás Napja és az Erőművek Éjszakája szorosan kapcsolódik egymáshoz, így amellett, hogy az érdeklődők megismerhetik a városi fűtőművek működését, részesei lehetnek azoknak a közösségi programoknak is, amelyekkel a távhőszolgáltatók az ország számos pontján várják a látogatókat.


Az osztrákok friss jelentése szerint törésvonalra épülne Paks2, alkalmatlannak minősülhet a telephely: vajon mit lép a kormány?

Egy új jelentés kétségbe vonja a paksi bővítés biztonságosságát. Az osztrák környezetvédelmi ügynökség szakértői úgy vélik, a jelenleg működő erőmű telephelyének földrengésbiztonsága is erősen hiányos.
Hétfő reggel publikálta az osztrák környezetvédelmi ügynökség a Paks2 szeizmológiai kockázataival kapcsolatos jelentését, amelyben az ausztriai szakértők továbbra is kétségesnek tartják az erőmű telephelyének alkalmasságát. A dokumentumot Jávor Benedek, a Párbeszéd korábbi EP-képviselője szúrta ki nemrég. A közösségi oldalán is megosztott iratanyag rávilágított, hogyaz atomerőmű-építésre kiválasztott területen a magyar fél által elvégzett geológiai vizsgálatok szerint a felszínen elmozdulást okozni képes, aktív (úgynevezett kapabilis) törésvonalak jelenléte valószínűsíthető. Márpedig az ilyen helyszínt a magyar szabályozás, a nemzetközi ajánlások (vagy éppen az orosz előírások) szerint alkalmatlannak kell tekinteni atomerőmű létesítésére, ahogy ezt már évek ezelőtt többször is jeleztem – hívta fel rá a figyelmet a zöldpárti politikus. Jávor felidézte, hogy az osztrák és a magyar fél 2022. február 15-én kétoldalú találkozót tartott az Ausztria által korábban a szeizmológiai biztonsággal kapcsolatban felvetett kérdések tisztázására. Leírta azt is, hogy az osztrákok korábban már észlelték, a magyar geomorfológiai vizsgálatok alapján bizonyítható egy aktív, felszíni elmozdulást okozni képes törésvonal az erőmű telephelyén, amimind Paks2 tervezett helyszíne, mind a jelenlegi atomerőmű alatt áthalad. Álláspontjukban kifejtik, hogy a magyar vizsgálati dokumentáció megfelelő értelmezése alapjánolyan földtani formációk vannak jelen, amelyek egy 6-os erősségű földrengés által a felszínen okozott 30-40 cm-es elmozdulást eredményeznek. Már csak eddig kell kihúzni valahogy: megvan, mikor léphetnek működésbe a Paks 2. atomerőmű energiatermelő blokkjai Az osztrák szakértők aláhúzták, hogya hatályos magyar szabályok nem teszik lehetővé atomerőmű létesítését olyan helyszínen, amely esetében nem zárható ki minden kétséget kizáróan a fentihez hasonló felszíni elmozdulás lehetősége. „A magyar fél a találkozón elsősorban historikus adatokkal igyekezett az ilyen elmozdulások lehetőségét, illetve a törésvonal meglétét cáfolni, ezt azonban Ausztria nem tartja meggyőzőnek”– írta Jávor, majd hozzátette: Különösen problémásnak tartják azt az állítást, hogy 10 kilométeres körzetben nincs olyan aktív törésvonal, amely az elmúlt százezer évben elmozdulást idézett volna elő. Az osztrák szakértők szerint ez az állítás a magyar fél által elvégzett vizsgálatok alapján tényszerűen nem igaz, figyelembe véve a Németkér törlésvonalra vonatkozó információkat. További súlyos problémákat jelenthet az osztrákok állítása, hogya törésvonalak nem csupán a tervezett Paks2 erőmű helyszíne alatt húzódnak, de a jelenlegi erőművet is érintik.Ez nem érinti a négy működő blokk egyszer már meghosszabbított, a 2030-as évek közepéig való üzemelését, ám a kormányzat által most elindított, további 10-20 éves üzemidő-hosszabbítás során még okozhat fejfájást – mutatott ár a politikus. A kormány mégis meghosszabbítja a paksi atomerőmű üzemidejét Ennek során ugyanis többek közt szükség lesz a határon átnyúló környezeti hatások kapcsán az érintett országok engedélyezésbe való bevonását előíró Espoo-i Egyezmény alkalmazására, amelynek keretében Ausztria bekapcsolódhat majd az eljárásba. A paksi telephely potenciális szeizmológiai alkalmatlansága olyan új információ, amely Paks1 korábbi élettartam-hosszabbításakor (2012-2017 között) még nem állt rendelkezésre, arra csak Paks2 engedélyezési eljárásában derült fény.Az osztrákok az élettartam-hosszabbítást is megkérdőjelezhetik az adatok alapján, sőt, akár uniós fórumokhoz is fordulnának.Ahogy Jávor leírta, az új eredmények adu ászt adhatnak az orosz részvételű paksi bővítést Vlagyimir Putyin agressziója nyomán amúgy is fokozódó gyanakvással figyelő Európai Bizottság kezébe. Az osztrák fél ilyen vizsgálatok elvégzésének elrendelését várja el az OAH-tól, amelyeket egyébként a munkagödör kialakítása során könnyűszerrel el lehetne végezni – zárta Facebook-bejegyzését Jávor Benedet. A politikus posztját itt tudja megtekinteni: Paksi atomerőmű


Ekonomické informace 3. 12. 2001

První významný kontrakt na nákup elektřiny od zahraničního dodavatele místo tradičního ČEZu je ohrožen. Severomoravská energetika, která se dohodla o dodávkách energie se švýcarskou firmou Entrade totiž narazila na problém s akciovou společností Česká přenosová. Veškeré náklady na bezpečnost jaderné elektrárny Temelín musí hradit společnost ČEZ jako její provozovatel.První významný kontrakt na nákup elektřiny od zahraničního dodavatele místo tradičního ČEZu je ohrožen. Severomoravská energetika, která se dohodla o dodávkách energie se švýcarskou firmou Entrade totiž narazila na problém s akciovou společností Česká přenosová. Ta jí potvrdila dovoz pouze jedné třetiny z plánovaného lednového objemu a pro další měsíce přenos elektrického výkonu nepotvrdila vůbec. SME, slovy mluvčího Pavla Nováčka, proto nevylučuje, že se v případě neúspěchu dalších jednání obrátí na soud.Veškeré náklady na bezpečnost jaderné elektrárny Temelín musí hradit společnost ČEZ jako její provozovatel. Podle předsedkyně Státního úřadu pro jadernou bezpečnost Dany Drábové provozovatel musí dbát o zabezpečení elektrárny po dobu její životnosti. Drábová tak reagovala na prohlášení rakouského ministra životního prostředí Wilhelma Molterera, který řekl, že Rakousko se nebude podílet na finančních nákladech spojených s realizací bezpečnostních opatření v Temelínu. Na nich se minulý týden shodli premiéři obou zemí. Stát by ale naopak podle Drábové měl hradit "značnou část nákladů" vyplývajících z bodů týkajících se hodnocení vlivu na životní prostředí, které provozovatel v povinnostech nemá. Dodatečné náklady odhadl premiér Miloš Zeman na 100 milionů korun.Právě česko-rakouskou smlouvou o Temelínu se na dnešním zasedání bude zabývat vláda. Ministři by měli rozhodnout i o dotaci pro České dráhy na ztráty z osobní dopravy a také o novém dluhopisovém programu, který by měl pokrýt plánovaný šestačtřicetimiliardový schodek v rozpočtu v příštím roce. Podle mluvčí ministerstva Jany Vargové mají dluhopisy pokrýt 44 miliardy a zbytek deficitu se uhradí z krátkodobých operací státních finančních aktiv.Vláda bude dnes rozhodovat i o převzetí neratovického Spolany holdingem Unipetrol a o programu podpory cestovního ruchu v příštím roce. Na něj požaduje ministerstvo pro místní rozvoj 200 milionů korun. Podle Daniely Zachystalové z odboru cestovního ruchu největší část prostředků je určena na podpru lázeňství, zejména investic do infrastruktury a nových ubytovacích kapacit.Tento týden uběhne přesně měsíc od doby, kdy se objevily informace o nelegálním kopírování karet klientů Československé obchodní banky.