A K-129 rejtélye: Atomháborút akart kirobbantani a KGB a Kreml tudta nélkül?

Az általános vélekedés szerint a 20. századi civilizáció 1962 októberében, a kubai rakétaválság tetőzésének drámai napjaiban állt legközelebb a globális atomháború kitöréséhez. Pedig néhány körülmény arra utal, hogy a végítélet órájának mutatói sohasem álltak olyan közel az éjfélhez, mint 1968. március 8-án, a nukleáris atomtöltetekkel felszerelt K-129-es szovjet ballisztikus rakétahordozó-tengeralattjáró mindmáig ismeretlen okból bekövetkezett katasztrófájának pillanataiban. „Kapitány, Ön még nagyon fiatal és tapasztalatlan, de annyit azért tudhat, voltak olyan ügyeink, amelyekről vállaltuk, hogy soha sem fogunk beszélni, és ezek egyike a K-129-es elvesztése" (Pjotr Navojcsev szovjet tengernagy Peter Huchthausen sorhajókapitánynak, az Egyesült Államok moszkvai nagykövetsége tengerészeti attaséjának a K-129-es ügyéről, 1987-ben) Roosevelt komolyan elhitte, hogy „Joe bácsi" demokrata lesz Még el sem oszlott a második világháború vérzivataros füstje, amikor az angolszász és szovjet Hitler-ellenes szövetség építményén megjelentek az első vészjósló repedések. Franklin D. Roosevelt amerikai elnök 1945. április 12-én bekövetkezett halála után az elhunyt elnök örökébe lépő Harry Truman az elődjéhez képest sokkal bizalmatlanabbul szemlélte „Joe bácsi", vagyis Sztálin egyre leplezetlenebb európai befolyásszerző törekvéseit. Roosevelt, – a következetesen reálpolitikát folytató angol szövetségesével, Winston Churchill-el szemben – mély meggyőződéssel hitte, hogy a háborús szövetség pozitív irányba fogja fordítani a Kreml politikáját, a Harmadik Birodalom bukása után. Churchillnek mindig is az volt a meggyőződése, hogy Sztálin egy olyan aljas rendszer élén álló ördögi tirannus, akivel csak a közös rossz, Adolf Hitler legyőzése érdekében szabad együttműködni. Roosevelt, William Christian Bullit moszkvai amerikai nagykövet prófétai jóslatára, miszerint a háború után Sztálin vörös amőbaként fog ráfolyni Európára, - Churchill hasonló álláspontját is kritizálva –, a következőket válaszolta: „Én úgy érzem, hogy Sztálin nem ilyen ember. ... és azt hiszem, hogy ha mindent megadok neki, amit csak tudok és semmit nem kérek érte cserébe, noblesse oblige, nem fog elfoglalni semmit és együtt fog működni velem egy demokratikus és békés világért." 1945 nyarára végérvényesen kiderült, hogy Roosevelt súlyosan tévedett, és a „vörös amőba" valóban elnyeléssel fenyegeti Európa szovjet megszállás alá került részeit. A jaltai rendszer aláásásával fenyegető és egyre szemérmetlenebb szovjet hatalmi nyomulás hatására, Harry Truman elnök 1947. március 12-én a Kongresszus előtt elmondott beszédében meghirdette a róla elnevezett feltartóztatási doktrínát. Truman határozottan kijelentette, hogy az Egyesült Államok a második világháború után kialakult status quo erőszakos megváltoztatására tett bármilyen további kommunista kísérletet a leghatározottabban, ha kell, akár fegyveres erővel is megakadályozza a jövőben. Truman beszédével vette kezdetét a négy és fél évtizedig tartó hidegháború, a szuperhatalmi szembenállás nem egyszer újabb világháború kitörésével fenyegető korszaka. A náci hírszerzőfőnök, aki a CIA zsoldjába lépett 1949-ben az első szovjet kísérleti atomrobbantás sikeres végrehajtásával megszűnt az Egyesült Államok atommonopóliuma. Miután a Szovjetunió is atomhatalommá vált, új szakasz kezdődött a kölcsönös elrettentés kényes egyensúlyának fenntartásában: a nukleáris fegyverkezési verseny időszaka. Az Egyesült Államok az 1950-es évek elején még nem rendelkezett pontos információkkal a Szovjetunió tényleges katonai erejéről, valamint valós nukleáris arzenáljáról. Washington több területen is jelentősen túlértékelte a Kreml jelentette nemzetbiztonsági illetve háborús fenyegetést, nem kis részben - és tegyük hozzá, hogy igencsak ironikus módon – a náci katonai hírszerzés egykori főnöke, Reinhard Gehlen jóvoltából. A második világháború éveiben Gehlen vezérőrnagyhoz tartozott a keleti fronton folytatott katonai felderítés irányítása. Az oroszokon kívül senki sem ismerte olyan jól a Vörös Hadsereg valós erőviszonyait, mint Gehlen tábornok. A Wehrmacht hírszerző főnökeként ő irányította a szovjet hátországban kiépített ügynökhálózatot is, ennek köszönhetően pedig számos bizalmas információhoz sikerült hozzájutnia. A háború végén az okos Gehlen már a jövőjére gondolt: a legértékesebb hírszerzési dokumentumokról fotómásolatokat készített, és azokat Németország nyolc különböző városában rejtette el. Reinhard Gehlen a náci Németország 1945. május 8-i kapitulációja után feladta magát az amerikaiaknak, akikkel titkos alkut kötött: a szabadságáért cserébe átadta nekik a Vörös Hadseregről gyűjtött dokumentumok másolatait. Mivel 1945 nyarán már jól érezhetően fújdogált a közeledő hidegháború hűvös előszele, Gehlen és néhány korábbi munkatársa – legfelsőbb szintű jóváhagyással - az amerikai katonai hírszerzés zsoldjába lépett. Gehlen-nek, az egykori náciból lett amerikai hírszerzőnek 1949 után elsősorban a szovjet nukleáris fegyverkezésről kellett információkat szereznie, ekkor már a CIA hírszerzőjeként. Valószínűleg sohasem fog kiderülni, hogy vajon szándékosan-e vagy sem, de Gehlen erősen eltúlzott adatokat szolgáltatott a Szovjetunió nukleáris arzenáljáról. Gehlen információinak igen komoly szerepük volt abban, hogy az Egyesült Államok kormánya az 1950-es évek elejétől rendkívül erőteljes nukleáris fegyverkezésbe kezdett. Mindmáig nem tudni, miben sántikált a nukleáris fegyverekkel felszerelt szovjet tengeralattjáró Az 1950-es évektől kibontakozó szuperhatalmi fegyverkezési versenyben az USS Nautilus atommeghajtású tengeralattjáró 1954-es szolgálatba állításával az Egyesült Államok fontos lépéselőnybe került a Szovjetunióval szemben. Az első olyan atommeghajtású tengeralattjáróval, amely képes volt a fedélzetéről nukleáris robbanófejjel felszerelt ballisztikus rakéták célba juttatására is, 1959-ben szerelték fel az amerikai haditengerészetet. Ez minden korábbinál komolyabb hadászati fenyegetést jelentett a Szovjetunió számára, hiszen az atomreaktorral hajtott búvárhajó gyakorlatilag korlátlan ideig cirkálhatott a víz alatt, ezért a tengeralattjáróról indítható nukleáris rakétákat képes volt előre felderíthetetlen helyről kilőni. A szovjet vezetés gyors léptekkel igyekezett behozni ezt a számára veszélyes hátrányt. A Projekt 629 kódnevű (a NATO felderítésben Golf-II elnevezéssel nyilvántartott) hagyományos dízel-elektromos meghajtású, de nukleáris robbanótöltetet hordozó ballisztikus rakéták indítására alkalmas hajóosztály első egységét 1958-ban bocsátották vízre. Ehhez az osztályhoz tartozott az 1960-ban szolgálatba állított, 94,5 méter hosszú, 8,5 méter széles és 2 700 tonna vízkiszorítású K-129-es is, amely a Szovjet Csendes-óceáni Flotta 15. tengeralattjárós századába sorolva a kamcsatkai Rijbacsij Haditengerészeti Bázison állomásozott. Az 1960-as években a csendes-óceáni flotta kötelékében nyolc Golf-II osztályú ballisztikus rakétahordozó-tengeralattjáró szolgált, Rudolf A. Golsov ellentengernagy parancsnoksága alatt. 1967-ben a 722-es oldalszámot viselő K-129 két, egyenként hetven napig tartó bevetésen vett részt, Vlagyimir I. Kobzar első osztályú tengerészkapitány irányítása alatt. A K-129 1968. február 24-én futott ki harmadik, titkos bevetésére éles nukleáris fegyverekkel a fedélzetén. A rendelkezésre álló adatok szerint a szovjet búvárhajónak május 5-én kellett volna visszatérnie kamcsatkai anyakikötőjébe. A K-129 küldetésének valódi célját mind a mai napig teljes homály fedi, a későbbi hivatalos szovjet indokolás szerint az egység „gyakorlatozás" céljából futott ki a Csendes-óceánra. Fenyegető némaságba burkolózik az eltűnt búvárhajó A kifutás után, már a nyílt tengeren, a K-129 elvégezte az előírt mélymerülési próbákat. Kobzar kapitány rádión jelentette, hogy az összes műszaki tesztfeladatot rendben végrehajtották, és a búvárhajó rendszereiben sehol sem észleltek meghibásodást, ezért a K-129 elkezdi a küldetés teljesítését. A tengeralattjárónak akkor kellett volna ismét bejelentkeznie, amikor keresztezi a 180. délkört, de az útvonalterv szerint számított időpontban a K-129 fedélzetéről nem érkezett semmilyen üzenet a hadműveleti központba. A csendes-óceáni flotta kamcsatkai bázisán akkor kezdtek el erősen aggódni, amikor a K-129 két további előírt rádiós bejelentkezést is elmulasztott. Golsov ellentengernagy elrendelte a rádiócsend megszakítását, és jelentkezésre utasította a K-129 kapitányát, de mindhiába, a vevőkészülék néma maradt. Március harmadik hetében a Szovjet Csendes-óceáni Flotta vlagyivosztoki főparancsnoksága eltűntnek nyilvánította a K-129-et, és azonnali hatállyal elrendelte a kutató-mentő akciót, a haditengerészeti légierő és a flotta felszíni egységeinek bevetésével. Már most érdemes megjegyezni, hogy a keresést a Kamcsatka-félsziget és Vlagyivosztok közötti területre koncentrálták, holott mint később kiderült, a K-129 ettől sokkal távolabb, a Hawaii-szigetek közelében volt délen. Pánik Pearl Harborban: ismeretlen tengeralattjáró közeledik Hawaii felé 1968. március 8-án az Egyesült Államok haditengerészetének SOSUS hidrofonos mélyvízi lehallgató rendszere erős víz alatti detonációt észlelt a Hawaii-szigetcsoporthoz tartozó Oahutól északnyugatra. A tenger alatti robbanás lökéshullámait egy, a térségben operáló amerikai oceanográfiai kutatóhajó műszerei is detektálták. A csendes-óceáni flotta Pearl Harbor-i parancsnokságán már napok óta szoros megfigyelés alatt tartották a Hawaii felé közeledő búvárhajót. Az amerikai flottaparancsnokságot ugyanis rendkívül aggasztotta az ekkor még azonosítatlan, de szovjetnek vélelmezett tengeralattjáró fenyegető közeledése. Amikor a hidrofonos lehallgató rendszer március 8-án hatalmas mélyvízi robbanást észlelt, az amerikai haditengerészet operátorai azonnal rájöttek, hogy az ismeretlen eredetű detonáció a Hawaii-szigetek felé lopakodó tengeralattjárón történt. A haditengerészet kiértékelő tisztjei a SOSUS adatai alapján eleinte nem tudták pontosan meghatározni a detonáció koordinátáit, de biztosak voltak abban, hogy az erős robbanás a szovjet tengeralattjárón következett be, és senki sem élhette túl a katasztrófát. Ám rövidesen az egyik elemzőnek a SOSUS, valamint a már említett oceanográfiai kutatóhajó adatai alapján mégiscsak sikerült behatárolnia a katasztrófa lehetséges területét. A szovjet hadiflotta kutatóegységeit korántsem kísérte ilyen szerencse, egyszerűen azért, mert rossz helyen keresték az elveszett tengeralattjárójukat. Újabb elgondolkodtató tény: a szovjet flottaparancsnokságnak fogalma sem volt arról, hogy merre lehet a K-129, pedig az eredeti műveleti tervben pontosan meghatározták a tengeralattjáró útvonalát. Senki sem tudta – illetve mindmáig nem derült ki a bizonyosság szintjén -, hogy a K-129 vajon miért tért le az eredeti irányvonaláról, és közelítette meg Hawaiit, az amerikai csendes-óceáni flotta egyik legfontosabb bázisát. Miután az elveszett tengeralattjáró felkutatására tett szovjet erőfeszítések kudarcba fulladtak, leállították a keresést. Nemzetközi konfliktussal fenyeget az amerikai hírszerzés kíváncsisága Nem így az amerikaiak, akik a K-129 balesetét soha vissza nem térő alkalomnak tartották ahhoz, hogy a tengeralattjáró roncsának pontos lokalizálása és kiemelése után szovjet ballisztikus atomrakétákhoz, nukleáris robbanófejjel felszerelt torpedókhoz, titkos kódkönyvekhez, korszerű kódgépekhez és egyéb értékes technikai felszerelésekhez juthassanak. A roncs megszerzésének terve több szempontból is rendkívülinek számított. Mindenekelőtt a K-129 nemzetközi vizeken süllyedt el, ahol változatlanul kiterjedt rá a szovjet állam felségjoga. Az is nyilvánvaló volt, hogy ha és amennyiben a szovjet kormány megneszeli az amerikai hírszerzés tervét, azt a Kreml ellenséges cselekedetnek fogja minősíteni, ami a hidegháború feszült légkörében kiszámíthatatlan következményekkel járhatott. Tehát rendkívül nagy volt a politikai kockázat, de a lehetőség is, mert a roncs megszerzésével felbecsülhetetlen értékű, stratégiai jelentőségű információkhoz juthatott hozzá az amerikai katonai hírszerzés. A tervezett akció rendkívül kényes külpolitikai aspektusai miatt a Fehér Ház, személyesen Johnson elnök adott engedélyt a művelet kivitelezéséhez. Az előre kalkulálható politikai bonyodalmakon kívül a terv technikai kivitelezése sem látszott egyszerűen megoldható feladatnak. A Jennifer Project kódnevet kapott titkos akció keretében – amelyet az Office of Underwater Warfare, vagyis a Tengeralatti Hadviselés Hivatala koordinált – első lépéseként meg kellett találni a K-129 roncsát. A keresésre a haditengerészet ilyen célra speciálisan felszerelt USS Halibut atommeghajtású tengeralattjáróját jelölték ki, amely egy felszíni, oceanográfiai kutatóhajónak álcázott egységgel, az USNS Mizar-ral együtt futott ki Pearl Harborból a K-129 maradványainak felkutatására, 1968 májusában. Éppen éles atomrakétákat akart indítani a K-129, amikor felrobbant Több hétig tartó keresés után, 1968. június 15-én az USS Halibut 5200 méteres mélységben megtalálta a K-129 roncsát. Az amerikai tengeralattjáró fedélzetéről mélybe eresztett távirányítású robotkamerák közel 20 ezer felvételt készítettek a mélytengeri fenéksíkságon oldalára dőlve fekvő szovjet búvárhajóról. A roncs sokkal jobb állapotban volt a vártnál, csak a parancsnoki torony előtt tátongott egy több méter széles, belső robbanás miatt keletkezett lék. Ezt a sérülést leszámítva, a tengeralattjáró törzse többé-kevésbé épségben maradt. A felvételek elemzése azonban feltárt egy döbbenetes tényt is: az orrfedélzeten elhelyezett három rakétasilóból kettőnek nyitva volt a fedőnyílása, azaz a szovjet tengeralattjárót akkor semmisítette meg az ismeretlen eredetű detonáció, amikor a nyomok alapján éppen rakétái kilövésére készült. A felvételeken jól látszott a kettes silóba beszorult, nukleáris robbanófejjel felszerelt és eldeformálódott egyik rakéta is. A lékhez közeli rakétasiló fedele azonban furcsa módon zárva maradt. Mindez rendkívül komoly, máig megválaszolatlan kérdéseket vet fel a K-129 titkos küldetését illetően. Az USS Halibut felderítő munkája nyomán egyértelművé vált, hogy a több mint öt kilométeres mélységben fekvő roncs kiemeléséhez minden korábbi elképzelést meghaladó technikai bravúrra lesz szükség. A CIA elveszi az akció végrehajtását a katonáktól Az elsüllyedt szovjet tengeralattjáró kiemelését nemcsak szinte megoldhatatlan technikai, hanem rendkívül súlyos politikai problémák is kísérték. A szovjet tulajdonban álló, féltett katonai titkokat őrző roncs kiemelése a nemzetközi jog alapján illegális cselekednek számított, aminek a hidegháborús szembenállás logikája alapján kiszámíthatatlan világpolitikai következményei lehettek. A demokrata párti Johnson elnök választási veresége után a kényes döntés már az 1969 januárjában hivatalba lépett Nixon-adminisztrációra maradt. Richard Nixon elnök nem sokat habozott, nemzetbiztonsági főtanácsadója, Henry Kissinger határozott javaslatára zöld utat adott a minden szempontból roppant kényes műveletnek, amelynek megszervezését Richard Helms, a CIA akkori főigazgatójának követelésére elvette a haditengerészeti hírszerzéstől, és a Központi Hírszerző Ügynökség hatáskörébe utalta. Az elnök döntésével kezdődött el a hidegháború történetének egyik legtitkosabb és legdrágább akciója, a híres-hírhedt Jennifer Project. A CIA technikai szakértői hosszas fejtörés után sem találtak épkézláb megoldást az 5200 méter mélyen fekvő K-129 kiemelésére, ezért Helms a repüléstörténet egyik leghíresebb különcének, a zseniális milliárdos-feltaláló Howard Hughes-nak adott szigorúan titkos megbízást a feladat technikai kivitelezésére. Hughes és mérnökei 1971-ben fogtak hozzá a K-129 kiemelésének megtervezéséhez. A CIA által 1972-ben jóváhagyott terv alapján építették meg a 188 méter hosszú és 35 méter széles Glomar Challenger-t, ami papíron a mélytengeri aljzatot vizsgáló oceanográfiai kutatóhajó volt, de valójában a titkos művelet végrehajtását szolgálta. Szovjet kommandósok rajtaütésétől féltek a roncs kiemelése közben Külső szemlélő számára láthatatlan volt a magas darukkal felszerelt „tudományos kutatásokat" végző hajó féltve őrzött titka, az elsüllyedt szovjet tengeralattjáró kiemelésére megkonstruált grandiózus szerkezet. A Glomar Challenger szétnyitható feneke a Monopool-nak elnevezett hatalmas rakodótérbe torkollott, amelyet úgy alakítottak ki, hogy képes legyen a K-129 csaknem 100 méter hosszú törzsének befogadására. Magát a kiemelést a Clementine kódnevű 100 méter hosszú és 30 méter széles szerkezetnek kellett elvégeznie, ami nyolc hatalmas távirányítású hidraulikus karom segítségével tudta megragadni a mélytengeri aljzaton heverő tengeralattjáró roncsát. Hosszas előkészületek után 1974 nyarán a Glomar Challenger elhajózott a K-129 hullámsírjához, hogy fedélzetére emelje az elsüllyedt tengeralattjárót. Az akció korántsem sem számított veszélytelennek, mert a szovjet hírszerzés gyanút fogott, és árgus szemekkel figyeltette azt az óceáni területet, ahol a K-129 hat évvel korábban a mélybe merült. Ráadásul a The New York Times egyik oknyomozó újságírója szintén „szimatot kapott", és arra készült, hogy a nyilvánosság elé tárja az ügyet. A szenzációt ígérő cikk csak azért nem jelenhetett meg, mert a CIA ügynökei az újságírót és a NYT főszerkesztőjét is súlyosan megfenyegették. A titkos küldetés résztvevőit tehát nem minden alap nélkül aggasztotta egy rajtaütésszerű szovjet kommandós-akció lehetősége. A kényes műveltethez a roncs helyzetének pontos meghatározása után, 1974. augusztus 12-én fogtak hozzá. Az akció első fázisa teljes sikerrel járt, mert a kiemelő szerkezet „karmainak" több mint öt kilométeres mélységben sikerült megragadniuk az elpusztult tengeralattjáró törzsét. A baj akkor következett be, amikor az óceáni aljzattól számítva már 1500 méterre felemelték a K-129 roncsát. A tartószerkezet egyik" karma" hirtelen eltörött, a tengeralattjáró törzse pedig megroppant, és az orrszekció mintegy 12 méter hosszú részét leszámítva, visszasüllyedt a mélytengeri fenéksíkságra – legalábbis a 2010-ben ismertetett hivatalos álláspont szerint. Noha a Los Angeles Times oknyomozó zsurnalisztái szintén nyomra jutottak, és a híres kaliforniai újság szerkesztőségét már nem tudta elhallgattatni a CIA, de a későbbi a hivatalos nyilatkozatok ellenére sem tudni, hogy valójában mi állhat a K-129 ügyének hátterében. A K-129 dossziéja még ma is titkos. Kérdések, amelyekre hivatalosan soha nem voltak hajlandóak válaszolni A rejtélyes ügy megszellőztetése után mindkét szuperhatalom számára tarthatatlanná vált az „omerta", a kötelező hallgatás parancsa a nyilvánosság előtt. Moszkva a baleset okáról szűkszavúan csak annyit nyilatkozott, hogy a „gyakorlatozó" K-129 elsüllyedését „valószínűsíthetően" a Skate-osztályú USS Swordfish atommeghajtású tengeralattjáróval történt ütközés okozta. Washington hivatalos álláspontja szerint a K-129 pusztulása viszont hidrogénszivárgás, illetve az annak nyomán fellépő robbanás miatt következett be. A nem túl bő lére eresztett hivatalos nyilatkozatok a K-129 balesetével kapcsolatos legkényesebb kérdésekre azonban sohasem adtak választ. Az egyik ilyen megválaszolatlan kérdés, hogy a K-129 vajon kinek a parancsára, és miért közelítette meg az amerikai csendes-óceáni flotta legfontosabb hadikikötőjének és haditengerészeti repülőtereinek otthont adó Hawaii-szigeteket. A rendelkezésre álló információkból csak annyit lehet leszűrni, hogy a K-129 eredeti bevetési parancsa a Kamcsatka-félsziget és Vlagyivosztok közötti tengerszakaszt jelölte ki a tengeralattjáró műveleti területének. A K-129 utolsó tartózkodási pontja viszont annyira távol esik ettől, hogy azt nem lehet holmi navigációs hibával megmagyarázni. Valószínű, hogy a szovjet csendes-óceáni flottaparancsnokság sem lehetett beavatva a K-129 küldetésének valódi szupertirkos céljába, erre utal legalább is, hogy az eltűnt tengeralattjárót a bevetési parancs szerinti művelet területen keresték. Egy másik kérdés, amire mind a mai napig nincs konkrét válasz, hogy mit keresett a legénységi létszámon felül további 12 ember a fedélzeten, kik voltak ők, és milyen minőségben vettek részt a K-129 utolsó, balvégzetű bevetésén? Az állománytábla szerint 83 fő szolgált a tengeralattjáró fedélzetén, azt viszont a szovjet hatóságok is elismerték, hogy összesen 95-en vesztették életüket a balesetben. A harmadik elgondolkodtató körülmény, hogy a detonáció pillanatában miért volt legalább kettő nukleáris rakéta tűzkész állapotban a K-129 fedélzetén, amit az USS Halibut mélytengeri robotkameráinak a nyitott rakétasilókról készített felvételei bizonyítanak. A K-129 összesen három, nukleáris robbanófejjel felszerelt R-21 típusú ballisztikus rakétát hordozott, de egyes beszámolók szerint ezeket lecserélték, és 1968-ban a már sokkal nagyobb hatótávolságú valamint pusztítóbb, egyenként 1 megatonnás SS-N-5 „Serb" kódnevű rakétákkal rendelkezett. A 772-es oldalszámú tengeralattjáró a Csendes-óceán mélyén őrzi szörnyű titkát Kenneth Sewell csaknem fél évszázaddal a K-129 rejtélyes pusztulása után, 2005-ben megjelent, és igen nagy vihart kiváltó Red Star Rouge (A gazember vörös csillag) című oknyomozó munkájában egészen döbbenetes következtetésekre jutott az elsüllyedt tengeralattjáró titkos küldetéséről. A szerzőről érdemes tudni, hogy az Egyesült Államok haditengerészetének tisztjeként, az USS Parche atommeghajtású vadász-tengeralattjárón szolgált nukleáris mérnökként, tehát a legkevésbé sem lehet szakmai kérdésekben laikusnak tekinteni. Sewell évekig tartó oknyomozó munkával a K-129 titokzatos balesetének csaknem valamennyi elérhető forrását felkutatta, és arra a végkövetkeztetésre jutott, hogy az 772-es oldalszámot viselő „Oscar-II-t" a KGB legmagasabb köreiben kifőzött rendkívül veszedelmes és cinikus terv végrehajtásához akarták eszközként felhasználni. A két kommunista nagyhatalom, a Szovjetunió és a Kínai Népköztársaság között az 1960-as évek elejére rendkívül megromlott a viszony. Az ortodox-kommunista Mao Ce-tung a Sztálin halála után kibontakozó békülékenyebb hruscsovi reformpolitikát következetesen „revizionista elhajlásnak" minősítette, és egyre keményebben bírálta Moszkvát, ami a két nagyhatalom szakításához vezetett. A két ország közötti feszültség az 1960-as évek második felére már úgy elfajult, hogy egyre reálisabbnak látszott egy szovjet-kínai háború kirobbanása. Kína szovjet segítséggel vált atomhatalommá, és ez a „baráti segítség" a két kommunista nagyhatalom közötti esetleges fegyveres konfliktusban a visszájára fordulhatott. A KGB akkori, héjának számító keményvonalas főnöke, Jurij Andropov, a megbuktatott Hruscsovot váltó új első titkár, az egyébként konzervatív Leonyid Iljics Brezsnyev külpolitikáját is túlontúl puhának tartotta. A KGB-s agytörszt Sewell szerint azon dolgozott, hogy háborút provokáljon ki a két ősellenség, Kína, valamint az Amerikai Egyesült Államok között, ami „előnyös" lett volna a Szovjetunió számára. Az ördögi terv szerint a K-129 ennek lett volna az eszköze. A szovjet államon belül mindenható KGB természetesen könnyen elintézhette, hogy a titkos feladattal megbízott ügynökei úgy léphessenek a K-129 fedélzetére, hogy valódi céljukról a haditengerészet vezetői se szerezhessenek tudomást. Kenneth Sewell több körülményből is arra a következtetésre jutott, hogy a tengeralattjáró a fedélzetére felszállt KGB-ügynökök parancsára tért le az eredeti útvonaláról, és közelítette meg Hawaiit. Amikor a K-129 elsüllyedt, kereken 327 kilométerre volt a legközelebbi, az észak-hawaii szigetlánchoz tartozó amerikai bázistól, pontosan annyira, amennyi az akkori kínai tengeralattjárókról kilőhető atomrakéták hatósugara volt. (A szovjet tengeralattjárók nukleáris rakétáit ekkoriban – típustól függően - 800 illetve 1600 kilométerről indították célra.) Az USS Halibut felvételei alapján a K-129 felrobbanásának pillanatában éppen az atomrakétái kilövésére készült. Sewell konklúziója szerint így akarták kínai támadásnak álcázni a világháborúval fenyegető szörnyű akciót. És hogy miért nem sikerült mégsem a feltételezett ördögi terv végrehajtása? Erre is megvan a hipotetikus magyarázat: a harmadik csukott fedelű rakétasiló miatt. Akik osztják Sewell koncepcióját úgy vélik, hogy a K-129 kapitánya illetve tisztjei, akiket a KGB-ügynökök valószínűleg fegyverrel kényszerítettek a szörnyű tett végrehajtására, az utolsó rakéta silóját szándékosan nem nyitották ki, hogy a kilövés előtt kiáramló hidrogéngáz belobbantásával, a saját életüket is feláldozva akadályozzák meg az atomháború kirobbanását. Hogy így történt-e vagy sem, talán már soha nem fogjuk megtudni.


A legrosszabb helyre épült a japán erőmű

Nagy valószínűséggel két aktív geológiai törésvonal is húzódik a higasidóri atomerőmű alatt. A létesítmény jelenleg nem üzemel. Egyetlen meglévő reaktora mellett most épül a második, a beruházásról még nincs végleges döntés. Már a második atomerőmű alatt talált Japánban aktív törésvonalat az atomenergetikai hatóság. A vizsgálóbizottság azt a vulkáni hamut elemezte, amelyet az ország északkeleti partvidékén található létesítmény alatt találtak (a helyszín itt vana Google térképén). A higasidóri erőműnek egy reaktora van. Üzemeltetője, a Tóhoku Electric korábban azzal érvelt, hogy vízbetörés, és nem szeizmikus aktivitás miatt töredezettek a kőzetrétegek az erőműnél - jelentette az NHK televízió. Ezt az álláspontot elutasította a bizottság. Az atomenergetikai hatóság jelenleg négy erőmű földrengésbiztonságát vizsgálja, többek között az ói erőművet is, amely jelenleg az ország egyetlen üzemelő nukleáris létesítménye. A japán kormány irányelvei szerint tilos aktív törésvonal felett atomerőművet építeni, mert jelentősen növeli a földrengés kockázatát. Decemberben a curugai atomerőmű alattfedeztek felaktív törésvonalat, ami sajtóértesülések szerint a létesítmény lebontását vonhatja maga után. A higasidóri létesítmény jelenleg nem üzemel. Lebontása még nem került szóba, de az biztosnak látszik, hogy csak jelentős földrengésbiztonsági fejlesztések után indulhatna újra az áramtermelés. A helyzetet bonyolítja, hogy egy további reaktor építés alatt van Higasidóriban, s ennek sorsáról sem született még végleges döntés. Ezzel párhuzamosan hétfőn újabb 155 személy és egy energiaszolgáltató vállalat ellen indított pert a kormány Sidzuoka prefektúrában, azt követelve, hogy bontsák el a hamaokai atomerőművet. A felperesek arra hivatkoznak, hogy 80 százalék a valószínűsége annak a földtani felmérések szerint, hogy egy Richter-skála szerinti 8,7-es erősségű földrengés következzen be a létesítmény közvetlen közelében a következő 30 év során. Japán ötven működőképes reaktorából csupán kettő üzemel a 2011. márciusi fukusimai baleset keltette félelmek miatt. A nyáron ismét atomenergia nélkül marad majd az ország, miután rutinvizsgálatok miatt le fogják állítani az ói erőmű két üzemben lévő reaktorát. A kormány több erőművet is újra akar indíttatni még 2013-ban, de az atomenergetikai hatóság jelezte, hogy nem fogják tudni még az idén befejezni a létesítmények kötelező biztonsági átvizsgálását.


Americký minister zahraniia podporil Izrael: USA chce odstúpi od dohody o iránskom jadrovom programe!

Nový minister zahraniných vecí Spojených tátov Mike Pompeo vyjadril v nedeu silnú podporu Izraelu v spore s Iránom po tom, ako prvýkrát v terajej funkcii pricestoval do Tel Avivu na stretnutie s izraelským premiérom Benjaminom Netanjahuom. Vzájomné rozhovory o Iráne zhodnotili obaja predstavitelia ako úspené, informovala agentúra AP."Sme naalej hlboko znepokojení nebezpenou eskaláciou iránskych hrozieb voi Izraelu a danému regiónu,"povedal Pompeo po takmer dvojhodinovom stretnutí s Netanjahuom a dodal, e "pretrváva ambícia Iránu dominova Blízkemu východu". Ubezpeil, e "Spojené táty sú s Izraelom v tomto zápase". Pompeo zárove potvrdil, eWashington odstúpi od medzinárodnej dohody o iránskom jadrovom programe, pokia nebude nanovo prerokovaná.Tento postoj je v súlade s poiadavkami Netanjahua, aby medzinárodné spoloenstvo dohodu z roku 2015 prepracovalo alebo zruilo. Nový éf americkej diplomacie vyuíva blízkovýchodnú etapu svojej prvej zahraninej cesty na to,aby vyzýval na koordinované kroky proti Iránu ako postih za jeho raketové programy.Tento tvrdý prístup víta Izrael, ktorý vníma Irán ako najväiu hrozbu, priompoukazuje na nepriateskú rétoriku, podporu protiizraelských militantných skupín a vývoj rakiet dlhého doletu. O tom, i Spojené táty odstúpia alebo neodstúpia od dohody s Iránom, má americký prezident Donald Trump rozhodnú do 12. mája. Pompeo zopakoval, eTrump rozhodne proti dohode, ak ju "nebude moné opravi".Netanjahu tento prístup privítal slovami:"Irán musí by zastavený, jeho snaha o získanie jadrovej bomby musí by zastavená,jeho agresia musí by zastavená a my sme odhodlaní zastavi to spolone." Izraelský premiér tie privítal rozhodnutie Spojených tátov uzna Jeruzalem za hlavné mesto Izraelaa v súlade s tým presunú svoje vevyslanectvo z Tel Avivu, o je naplánované na 14. mája. Pompeo sa vyjadril, e je na tento krok "neuveritene hrdý".Rozhodnutie Washingtonu uzna Jeruzalem za hlavné mesto Izraela ostro kritizujú Palestínania, ktorí si nárokujú ako svoje hlavné mesto východnú as Jeruzalema anektovanú Izraelanmi. Pompeo pricestoval v nedeu do Izraela zo Saudskej Arábie, kde vyhlásil, e Irán destabilizuje celý tamojí región.éf americkej diplomacie sa v Rijáde stretol so saudskoarabským kráomSalmánom a upozornil na aj potrebu jednoty v oblasti Perzského zálivu.Saudskoarabský minister zahraniných vecí Ádil Dubajr po stretnutí s Pompeom hovoril o potrebe uvalenia alích sankcií na Irán.Uviedol tie, e jeho krajina "podporuje Trumpovu politiku ohadom Iránu, najmä pokia ide o jadrovú dohodu". Irán a es mocností - Británia, ína, Francúzsko, Nemecko, Rusko a USA - dospeli 14. júla 2015 k dohode o jadrovom programe Teheránu, ím zavili viac ne desaroie rokovaní na túto tému.Na jej základe boli zruené sankcie OSN, EÚ a USA voi islamskej republike výmenou za to, e Irán dlhodobo obmedzí svoj nukleárny program, ktorý bol poda Západu zameraný na získanie jadrových zbraní.


Epidémia revnej chrípky zastavila práce vo Fukuime

Desiatky pracovníkov japonskej jadrovej elektrárne Fukuima ochoreli na revnú chrípku, o spôsobilo doasné zastavenie dekontaminaných prác. Za posledné tri dni hospitalizovali so symptómami chrípky 52 robotníkov. TOKIO. Desiatky pracovníkov japonskej jadrovej elektrárne Fukuima ochoreli na revnú chrípku, o spôsobilo doasné zastavenie dekontaminaných prác v komplexe, pokodenom pri marcovom zemetrasení a cunami.SkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamouSkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamou Ako dnes oznámil operátor elektrárne Fukuima I, za posledné tri dni hospitalizovali so symptómami chrípky 52 robotníkov. Lekári sa domnievajú, e sa chorí nakazili beným norovírusom. Napriek epidémii a pozastaveniu dekontaminácie zostal v elektrárni dostatoný personál na zabezpeenie kúového procesu chladenia jadrových reaktorov. Japonsko v piatok deklarovalo, e po deviatich mesiacoch ukonilo vo Fukuime takzvanú studenú odstávku, ím sa elektráre dostala do stabilného reimu. Do okolia zariadenia uniká údajne u len malé mnostvo radiácie. V elektrárni Fukuima-I severne od Tokia dolo po mohutnom zemetrasení a cunami z 11. marca k závanej havárii a roztaveniu jadra troch reaktorov. Séria výbuchov a poiarov v závode viedla k únikom vekého mnostva rádioaktívneho materiálu. Zo zamorenej oblasti vysahovali zhruba 100.000 udí.


Trzy dekady po Czarnobylu Rosja wciąż milczy, zaprzecza i kręci. Tym razem ws. katastrofy atomowego okrętu podwodnego [KOMENTARZ]

Jak donoszą rosyjskie media, wypadek, w którym zginęło 14 rosyjskich marynarzy dotyczy atomowego okrętu podwodnego AS-12. Trzy dekady po atomowej katastrofie w Czarnobylu, która spowodowała skażenie znacznej części Europy, Rosja stosuje sprawdzoną strategię przemilczania i zaprzeczania, nie dbając o bezpieczeństwo własnych obywateli oraz sąsiadujących z nią krajów. Kreml przyznaje, że doszło do wypadku dopiero wtedy, gdy sprawę ujawniają media i państwa ościenne, ale w przypadku wydarzeń nuklearnych z reguły bywa już za późno na reakcję. "1 lipca na rosyjskich wodach terytorialnych podczas pomiarów barometrycznych wybuchł pożar w naukowo-badawczym aparacie głębinowym przeznaczonym do badań głębokich wód i dna oceanu na zlecenie rosyjskiej marynarki wojennej. 14 marynarzy zginęło w wyniku zatrucia produktami spalania" – tyle dowiedzieliśmy się z wtorkowego komunikatu Ministerstwa Obrony Narodowej Federacji Rosyjskiej. Składanie całej reszty prawdy ze skrawków informacji, przecieków i domysłów Rosjanie pozostawili mediom i krajom ościennym. Bardzo szybko niezależna "Nowa Gazieta" podała, że według jej źródeł pożar wybuchł na atomowym okręcie podwodnym AS-12 Łoszarik. Ościenne państwa natychmiast zaczęły sprawdzać poziom radioaktywności na swoich terytoriach. Jako że do katastrofy doszło na Morzu Barentsa, problem dotyczył głównie Skandynawii. Według Reutersa Norweska Agencja ds. Promieniowania i Bezpieczeństwa Nuklearnego (DSA) wykonała pomiary w wodach morskich tego rejonu, nie stwierdzając jednak podwyższonych dawek promieniowania. Jednocześnie władze Norwegii podały, że choć są w kontakcie z Rosjanami, to nie zdołali się od nich dowiedzieć, jakiego rodzaju łodzi dotyczy katastrofa. Kiedy dyrektor DSA Pet Strand powiedział, że od Rosjan dowiedział się o wybuchu gazu na okręcie podwodnym, minister obrony narodowej tego kraju natychmiast zaprzeczył. Kiedy afera wybuchła minister obrony RosjiSiergiej Szojgunie mógł milczeć. — Ustalono przyczynę wypadku, był to pożar w przegrodzie akumulatorów, który potem się rozprzestrzenił — powiedział dzisiaj. Od dekad Rosjanie stosują tę samą strategię milczenia i zaprzeczania w stosunku do katastrof z udziałem atomu (a także innych wielkich katastrof na terytorium Rosji). Ta strategia jest stosowana, od kiedy Rosjanie zaangażowali się w atom. I od pierwszej poważnej znanej nam katastrofy w mieście Oziersk, które obok amerykańskiego Richland, było pierwszym miastem, w którym produkowano pluton do bomb atomowych. W międzynarodowej skali zdarzeń jądrowych wybuch w Oziersku uzyskał poziom 6. Wyższe poziomy przyznano jedynie wypadkom w Czarnobylu i Fukushimie – 7. Choć katastrofa w Oziersku była trzecią co do wielkości katastrofą nuklearną w dziejach świata, łatwo było ją ukryć. Po pierwsze wydarzyła się w roku 1957, kiedy informacja, zwłaszcza ta z ZSRR, nie docierała do zewnętrznego świata tak szybko, a pomiary radiologiczne nie były tak dokładne. Po drugie, wydarzyła się w głębi kraju, w Obwodzie Czelabińskim, położonym 2500 km od najbliższych granic Europy Zachodniej. Eksplozja w fabryce plutonu w Oziersku rozrzuciła materiał radioaktywny na powierzchni 52 tysięcy kilometrów kwadratowych, na których mieszkało 270 tysięcy ludzi. Z tej liczby ewakuowano około 10 tysięcy osób z najbardziej skażonych terenów. Pierwsze informacje, że w ogóle doszło do takiej katastrofy, dotarły na Zachód rok później, ale jej szczegóły ujawnił rosyjski dysydent Żores Miedwiediew dopiero po 18 latach. Do kolejnej wielkiej, ujawnionej katastrofy doszło 26 kwietnia 1986 r. w Czarnobylu. Tym razem z góry było wiadomo, że jej skala jest zbyt wielka, aby skutecznie ją utajnić. Mimo to Rosjanie milczeli przez pierwsze godziny i dni, kluczowe dla skutecznego przeciwdziałania zarówno w ZSRR, jak i krajach ościennych. O katastrofie poinformowali świat Szwedzi, kiedy ponad dwie doby po wybuchu czarnobylskiego reaktora dozymetry w elektrowni atomowej w Forsmark wykazały zwiększone dawki promieniowania. Kiedy szwedzkie władze skontaktowały się z Rosjanami w celu potwierdzenia awarii, ci wciąż zaprzeczali. Przyznali się dopiero wtedy, gdy Szwedzi zagrozili zaalarmowaniem Międzynarodowej Agencji Energii Atomowej. Kilkanaście lat temu spotkałem się z profesorem Zbigniewem Jaworowskim, tym samym, który podał Polakom płyn Lugola, chroniący tarczyce przed wchłanianiem nadmiernych dawek promieniowania. Tej samej nocy, gdy świat dowiedział się o wybuchu w Czarnobylu, wziął on udział w kryzysowym posiedzeniu Komitetu Centralnego partii. Prof. Jaworowski wspominał, jak w trakcie posiedzenia sekretarz KC Marian Woźniak wyprosił wszystkich z gabinetu, aby zadzwonić do swojego odpowiednika w Moskwie. Po 10 minutach wściekły Woźniak wyszedł z gabinetu. – On nic nie wie – powiedział zebranym. – Wszyscy byliśmy wtedy przekonani, że ten radziecki człowiek kłamał – wspominał prof. Jaworowski. – Ale dzisiaj uważam, że najprawdopodobniej mówił prawdę. Później dowiedziałem się, że linia telefoniczna pomiędzy Moskwą i Czarnobylem nie działała, prawdopodobnie za sprawą KGB. Nie licząc się ze skutkami katastrofy, Rosjanie stosowali zabójczą strategię milczenia i zaprzeczania nie tylko wobec sąsiadów, ale i własnego narodu. W ciągu kilkunastu godzin od otrzymania informacji o wybuchu w Czarnobylu w Warszawie zapadła decyzja o podaniu Polakom płynu Lugola. Rosjanie rozpoczęli podobną akcję ponad miesiąc po katastrofie, kiedy tarczyce ludzi wchłonęły, co miały wchłonąć. Chociaż 20 lat później Gorbaczow stwierdził, że katastrofa w Czarnobylu znacznie bardziej przyczyniła się do rozpadu ZSRR niż jego pieriestrojka, Rosjanie nigdy nie zrezygnowali ze strategii przemilczania i zaprzeczania w stosunku do wielkich narodowych katastrof, w tym nuklearnych. 12 sierpnia 2000 r. podczas największych od upadku ZSRR manewrów rosyjskiej marynarki wojennej doszło do wybuchu stężonego nadtlenku wodoru na okręcie podwodnym z napędem atomowym "Kursk". Pierwsze poszukiwania własnego okrętu podwodnego Rosjanie rozpoczęli dopiero dziewięć godzin po wybuchu. Minister obrony narodowej dowiedział się o zdarzeniu po 12 godzinach, ale prezydenta Rosji Władymira Putina poinformował dopiero rankiem następnego dnia. Oględziny wraku okrętu wykazały, że eksplozję przeżyło 23 marynarzy. Kiedy uwięzieni pod wodą ludzie czekali na pomoc, Kreml właśnie rozpoczynał tradycyjną grę przemilczania i zaprzeczania. Dwie doby po katastrofie władze ogłosiły, że Kursk napotkał na "drobne problemy techniczne". Kiedy marynarze dusili się z powodu braku tlenu, dysponujący przestarzałym sprzętem ratunkowym Rosjanie właśnie odmawiali przyjęcia pomocy od wyposażonych w najnowocześniejsze urządzenia sąsiadów z Zachodu. Decyzja tym bardziej naganna, że z atomowych reaktorów okrętu w każdej chwili mogły wyciec substancje radioaktywne. Piątego dnia po katastrofie Władymir Putin zgodził się na pomoc brytyjskich i norweskich jednostek ratowniczych. Dwa dni później Norwegowie dotarli do okrętu, nie znajdując w nim ani jednego żywego człowieka. W Kursku zginęło 118 marynarzy. Wszystko wskazuje na to, że podczas pożaru na atomowym okręcie podwodnym AS-12 Łoszarik nie doszło do wycieku substancji radioaktywnych. Tym razem tragedia ograniczyła się do Rosji, która straciła kilkunastu doświadczonych oficerów. Kiedy jednak Rosję dotknie kolejna wielka katastrofa z udziałem trudnego do okiełznania atomu, ze strony Kremla świat może oczekiwać jedynie dwóch reakcji: milczenia i zaprzeczania. (PG)


NASA: Výbuch sopky pri Tonge bol ovea silnejí ne atómová bomba v Hiroime

Nedávna erupcia podmorskej sopky pri ostrovnom táte Tonga bola niekoko stoviek ráz silnejia ne sila výbuchu atómovej bomby zhodenej na japonské mesto Hiroima v roku 1945. Informoval otom americkýNárodný úrad pre letectvo a vesmír (NASA), na ktorý sa odvolala tlaová agentúraDPA. Toto je predbený odhad, ale myslíme si, e mnostvo energie uvonenej výbuchom sa rovná pribline 418megatonám TNT, uviedol vo vyhlásení vedec NASA Jim Garvin, pouijúc skratku pre trhavinu trinitrotoluén. Uvedené mnostvo vychádza napríklad ztoho, koko zo sopky ubudlo a do akej výky vystrelilo sopený mrak, dodal Garvin. Výbuch sopky Hunga Tonga-Hunga Ha'apai z15.januára uvonil stonásobky viac mechanickej energie ne výbuch vHiroime, uviedla NASA. Poukazoval na jednu zdvoch atómových bômb, odpálených Spojenými tátmi vich vojne proti Japonsku vroku1945. Podmorská sopka Hunga Tonga-Hunga Ha'apai, iba 65kilometrov severne od tongského hlavného mesta Nuku'alofa, explodovala pred desiatimi dami a do vzduchu, do výky 40kilometrov, vymrtila gigantický mrak popola a plynov. Popol padajúci zo sopky a následné vlny cunami, niekde vysoké a 15metrov, postihli odhadom 84percent zpribline 105000obyvateov vetkých ostrovov tátu Tonga. Cunami zasiahli dokonca aj Aljaku a Kaliforniu.


Rogán: A Saul fia sikere az új filmtámogatási rendszeré is

Kövesse az Indexet Facebookon is! A délután egykor kezdődő parlamenti ülés napirend előtti felszólalásokkal, illetve az arra adott válaszokkal kezdődött. Polgári stílus Schiffer András, az LMP elnöke azt kérdezte a miniszterelnöktől, hogy miért nem történt meg Habony Árpád nemzetbiztonsági átvilágítása, illetve hogy a Fidesz szerint akkor az-e a polgári stílus, hogy egy titokzatos tanácsadó hazaviszi potom pénzért a Szépművészeti Múzeum képeit, amihez ráadásul törvényt is módosítottak, vagy az, ami a Nemzeti Választási Iroda előtt történt a kopaszokkal, netán Andy Vajna offshore cégei, a jegybanktörvény módosítása vagy Matolcsy fizetésének megemelése, közpénzmilliárdok elköltésének titkosítása. Orbán helyett Rogán Antal válaszolt, aki szerint a polgári stílus inkább az, hogy az ország visszafizette az IMF-hiteleket, hogy biztos gazdasági alapot teremtett a kormány, a családok megerősítése, támogatása, a legalacsonyabb bér másfélszeresére emelése, az egymillióval több dolgozó ember, a multikkal szemben is érvényesített magyar érdekek. Elárverezett állami földek A Jobbik frakciójából Magyar Zoltán beszélt arról, hogy a Kúriának köszönhetően most majd aláírásokat kezdhetnek gyűjteni azért, hogy népszavazást lehessen kiírni az állami földek privatizációjáról, és arról, hogy Fidesz-közeli nagybirtokosok kapták a földeket, arról nem is beszélve, hogy külföldiek is magyar földhöz jutottak Orbán ígéretével ellentétben. Nagy István fideszes államtitkár válaszában tagadta a vádakat és számokat sorolt: a legutóbb meghirdetett 200 ezer hektár 60%-a kelt el, közel háromezer vevő volt. A megvásárolt földek átlaga 41 hektár, a korábbi haszonbérlők 17%-a lett árverési nyertes, az értékesített területek 38%-a esetében 40 év alatti gazda licitált eredményesen. Nagy szerint nem igaz, hogy csak a nagytőke jutott földhöz, és nem lehet szembefordítani egymással a gazdálkodókat – nagy, kicsi és közepes gazdaságokra egyaránt szükség van. Ez a kormány számos konfliktust felvállalt, hogy a nagybirtokrendszer-támogatást visszavágja. Saul fia és az új filmtámogatási rendszer Az MSZP-s Tóbiás József arról beszélt, hogy „a valódi Magyarország döntött tegnap: óriási fölénnyel nyert a szocialista jelölt Salgótarjánban”. Szerinte ez azt a reményt hordozza, hogy akik le akarják váltani az Orbán-kormányt, reménykedhetnek. Emellett megkérte a kormányt, hogy ne akadályozzák a szocialista polgármester munkáját csak azért, mert vesztettek. És kiemelte a Saul fia sikerét. Rogán Antal a kormány részéről úgy reagált, hogy ők is örülnek a Saul fia sikerének – hozzátette: a miniszterelnök hajnalban ki is írta a Facebook-oldalára, és az is fontos, hogy a film sikere mindannyiunké, például azé a filmtámogatási rendszeré, amit az MSZP nem szavazott meg. Hogy a film sikere az új filmtámogatási rendszer sikere is, később Kósa Lajos is megismételte. Salgótarján és annak hiányzó költségvetése A választási eredményekhez Rogán hozzátette, hogy minden választás valóban fontos, ezért veszített az MSZP 2010-ben és 2014-ben is. Salgótarjánban csak annyi történt, hogy a korábban is szocialista városvezetés megtartotta a várost. Hozzátette viszont, hogy Gyurcsány Ferenc kormányzására emlékeztet az, hogy a város a mai napig nem nyújtotta be költségvetését, arról jó mélyen hallgat. Ehhez Kósa Lajos fideszes frakcióvezető később azt is hozzátette, hogy érdekes, hogy a kormány átvállalta Salgótarján 3 milliárdos adósságát is, de a város már 1,2 milliárdos adósságot halmozott fel, így várják a választ, hogyan sikerült ezt összehozni. Népszavazások: vasárnapi zárvatartás Harrach Péter KDNP-s politikus azt fűzte a témához, hogy ők a maguk részéről a szolidaritás oldaláról közelítik meg a témát. Megértik, ha az MSZP foglalkozik ezzel, hiszen természetes, hogy minden párt kiválaszt, felvállal valami témát, amivel a társadalom egy részének támogatását maga mellett tudhatja. Ők viszont inkább úgy tennék fel az erről szóló népszavazás kérdését, hogy a választópolgárok egyetértenek-e azzal, hogy a kiskereskedelemben dolgozó 200 ezer embertől elvegyék az egyetlen biztos pihenőnapot. Rogán Antal hozzátette: „Sem én sem más nem örül annak, hogy amikor az MSZP elindul népszavazást beadni, balhé van. Hogy ez miért van, jó kérdés, de arra rámutat, az a népszavazási törvény, ami ezt lehetővé teszi, az ebben a formában nem túl sikeres.” Így a kormány álláspontja, azon változtatni kell. Fel is kérték a Nemzeti Választási Bizottságot, hogy találja ki, hogyan lehetne ezen változtatni. Népszavazások: kötelező betelepítési kvóta Rogán szerint a kvóta egy lopakodó dolog; először negyvenezres önkéntessel kezdődött, aztán jött a 120 ezres kötelező kvótája, aminek a Lisszaboni Szerződés megkerülésével próbált Európa érvényt szerezni. Ezt támadta meg a kormány. A harmadik lépés a valódi, mindenkire kiterjedő kötelező betelepítési kvóta, amiről a kormány szerint senki más nem hozhat döntést, csak az emberek. Hogy akarnak-e együtt élni más kultúrájú emberekkel. Ezért fordult a kormány a népszavazáshoz. 2016 a magyar–lengyel szolidaritás éve A parlament egyhangú szavazással döntött erről, 168 igen, nulla nem, nulla tartózkodás mellett. Gyáva, önkényuralmi rendszer „Mi az ön személyes felelőssége a népszavazás alkotmányos intézménynek kiüresítéséért és lejáratásáért" – tette fel a kérdést Orbán Viktornak Harangozó Tamás, MSZP-s képviselő. A politikus megkérdezte, kivizsgáltatja-e, milyen szerepe lehetett Kubatov Gábor Fradi-elnöknek, a Fidesz alelnökének az Alkotmány utcában történtekben, illetve hogy ő maga adott-e utasítást a kopaszoknak, hogy nehezítsék az MSZP-s politikus népszavazási kezdeményezését. Ez egy gyáva önkényuralmi rendszer bemutatkozása, amit az emberek nem fognak tűrni, mondta a politikus. Tuzson Bence kormányzati kommunikációért felelős államtitkár válaszában azt mondta, a tisztelet kultúrájának kell érvényesülnie. Olyan szabályokra van szükség, hogy mindenki érvényesíthesse demokratikus jogait. Amikor ilyen balhé alakul ki, meg kell nézni, hogy mit tehetünk jogalkotóként, hogy a rend helyreálljon. Ezért, mint jelezte, kezdeményezték a választási bizottságnál, hogy mondja el a véleményét, hogyan lehet kezelni az ilyen helyzeteket a szabályok, a törvény változtatásával. Plusz előhozta Tuzson is, hogy a múlt keddi jelenet nem a Fidesz érdeke volt. Fapados atomerőmű? Lázár Jánoshoz intézett interpellációjában Szél Bernadett, LMP-s képviselő arról beszélt, hogy egyes európai bizottsági anyagok hiányolják a magyar atomprojektből a plusz biztonsági berendezéseket, amiket a finnek is megrendeltek az atomerőművükhöz. A politikus szerint a nukleáris energia nagyon veszélyes, így problémás, hogy az oroszokkal kötött szerződéskor nem tettek meg mindent, hogy biztonságos atomerőműt rendeljenek meg. Illetve ha megtették, mennyibe kerül majd ez pluszban. Lázár János Miniszterelnökséget vezető miniszter válaszát azzal kezdte, „reneszánsz hölgy képe bontakozik ki" Szél kapcsán, aki olyan kérdéseket tesz fel, amik az ő szerény képességeit meghaladják, így a konkrét, technikai kérdéseinek pontosítását kérte. Mindenesetre visszautasította a biztonsági kockázatot a paksi beruházással kapcsolatban. Hozzátette, a kormány kulcsrakész atomerőművet vásárol, amelynek minden nemzetközi sztenderdnek meg kell felelnie.Az a kérdés, hogy90 forint vagy 36,5 forint legyen az áram ára – mondta végül. Szél szerint ez a válasz azt jelentette, hogy nem rendelték meg a plusz biztonsági berendezéseket. Kovács Béla ezredszer Novák Előd, jobbikos képviselő szerint a kommunista vezetők áldozatai forognak a sírjukban, elég csak arra gondolni, hogy Mansfeld Péter ügyészét például nemhogy nem ítélték el, de luxusnyugdíjat kap a mai napig. Az is nonszensz, hogy 2060-ig titkosították azokat az anyagokat, amikből kiderülhetne, kik és hogyan vettek részt aktívan a kommunista rendszerben, ráadásul nyíltan tesznek vezető pozíciókba III/II-es ügynököket. Miért kell megvárni az antikommunista döntésekkel a Jobbik kormányát? – kérdezte Novák. Tuzson Bence válaszolt Nováknak. Először azt mondta, 2000-ben az első Orbán-kormány döntött a kommunizmus áldozatai emléknapjának bevezetéséről. Majd Kovács Béla oroszországi kémkiképzéséről beszélt, és azt kérte a Jobbiktól, tartsanak önvizsgálatot. Kövesse az Indexet Facebookon is!


Marta Buovská: Ak lovek naozaj chce, dokáe okovek

- inzercia - Ako manaérka svetoznámeho hotela vLondýne pracovala preudí ako Bill Clinton, Robbie Williams i David Beckham. Poviete si, závratná kariéra. Nie vak pre mladú Slovenku zLevíc. Aj táto premnohých nedosiahnutená méta, bola toti preMartu Buovskú len medzistanicou najej ceste kvysnívanému cieu. Tým bola u odmalika jadrová elektráre Mochovce, kde sa dnes podiea nadostavbe dvoch jadrových blokov. Marta Buovská: Vyui svoju energiu znamená premeni ponúkanú ancu. Ke sa povie ininier jadrovej elektrárne, väine udí asi nepríde naum,, e by toto povolanie mohla vykonáva mladá ena. o vás priviedlo ktejto práci?Asi sa budete smia, ale u nastrednej kole som sa motala okolo tatina vgarái a vyzvedala, ako o funguje a preo. U vtom ase pracoval ako prevádzkový elektrikár bloku vMochovciach a fascinovalo ma jeho nadenie pretúto prácu. Vlastne on bol mojou najväou motiváciou, kee ho odtejto práce neodradila ani zákerná choroba, kvôli ktorej bol niekoko rokov nainvalidnom dôchodku. Noboj sou vyhral a znovu sa vrátil doprevádzky vMochovciach, kde pracuje dodnes. Take u nastrednej kole ste vedeli, e chcete pracova venergetike?Áno, u vtedy som vedela, e mojou cieovou stanicou raz bude jadrová elektráre. Ke som prehlásila, e chcem poskonení strednej koly pokraova vtúdiu techniky, rodiia sa ma spýtali: Ao chce robi po túdiu? Moja odpove bola jednoznaná: Chcem pracova vMochovciach. DoMochoviec ste vak neprili hne potúdiáchPoabsolvovaní univerzity mi stála vceste ete jedna poiadavka hovori plynule poanglicky. Akee som si nemohla dovoli drahých lektorov, rozhodla som sa odís doAnglicka sheslom: hote ma dovody a ja sa nauím pláva, pretoe som vtom ase nehovorila poanglicky takmer vôbec. Apodarilo sa, potom som si vak dala aliu métu, lebo som nechcela ma vCV zamestnanie aníka, a tak som tvrdo drela a vase, ke som odchádzala, som u rok a pol pracovala ako manaér svetoznámeho pähviezdikového hotela. Prichádzala som dokontaktu sumi ako Bill Clinton, Gordon Brown, Robbie Williams, David Beckham a salími osobnosami. Tomu sa hovorí závratná kariéra, preo ste ju nakoniec opustili?udia naozaj nechápali, preo som odtia odila, ke som mala takú skvelú prácu a ktomu dobre platenú, no ja som im nato odvetila: Viete, vhotelierstve môe pracova kadý, kto je ikovný, vie pracova preudí a sumi, riadi ich a má sebadisciplínu, no vjadrovej elektrárni nemôe pracova hocikto! Vtom ase som dostala informáciu, e Slovenské elektrárne prijímajú nových pracovníkov doMochoviec. Okamite som poslala emailom svoj ivotopis, poktorom som absolvovala prijímací pohovor. Nakoniec ste úspene preli výberovým konaním a dnes sa podieate nadostavbe dvoch jadrových blokov. o konkrétne máte nastarosti?Moja práca je zameraná naúvodný projekt dostavby 3.a4.bloku jadrovej elektrárne Mochovce. Ná útvar zabezpeuje dodriavanie úvodného projektu poas dostavby a jeho aktualizáciu vprípade schválených projektovýchzmien. Slovenské elektrárne si Vás zvolili zajednu ztvárí kampane Energia prekrajinu, ktorá predstavuje nasledovaniahodné osobnosti zrôznych sfér ivota. Môe by poda Vás takéto ocenenie motiváciou premladú generáciu?Rozhodne áno. Je prema obrovská pocta, e ma oslovili ztakého vekého mnostva vzdelaných udí, ktorí pracujú vSlovenských elektrárach. Vzdelanie je poda môjho názoru základným predpokladom úspechu vprofesionálnom ivote, a to bezohadu nato, i hovoríme ojazyku, odborných vedomostiach alebo oveobecnom prehade. túdium technických smerov je vposledných rokoch menej vyhadávané. o by ste Vy ako absolventka Technickej univerzity voZvolene vyzdvihli práve natomto smere túdia?Ma osobne technika vdy zaujímala a bavila. Jej aro je vtom, e vetko sa dá logicky odôvodni, je vemi rozmanitá a stále napreduje a uahuje nám ivot vmnohých smeroch. Zárove som presvedená, e vzhadom nafakt, e vasoch, ke som tudovala, technika nebola vemi in, dnes je potechnikoch vysoký dopyt, a preto uplatni sa nie je a taký problém, ako napríklad vpráve alebo ekonómii. Technické smery sú znova inSlovenské elektrárne prináajú vrámci programu Energia prevzdelanie viaceré projekty nazvýenie záujmu otúdium energetických odborov.Pre tudentov vysokých kôl ponúkajú roné tipendiá vsume 1328. Kadý rok ich môe vyui 50tudentov 1.roníka tudijného programu zameraného naoblas energetiky.Vspolupráci suniverzitami udeujú Cenu Aurela Stodolu zavýnimoné záverené práce. Zanajlepiu diplomovú a doktorandskú prácu zaoberajúcu sa energetikou môe víaz získa 3330. Pretroch autorov výnimoných bakalárskych prác je pripravená odmena 1660.iakom 2.stupa základných kôl a tudentom stredných kôl je zasa urená medzinárodná súa, Play Energy. Ide ozábavný výchovno-vzdelávací projekt, ktorého cieom je hravou formou zvyova povedomie osvete energie. Tento rok budú iaci podheslom Objavme energiu! pátra potom, kde vade sa dá energia nájs a akými rôznymi spôsobmi sa dá vyrába a vyuíva. Podrobnejie informácie nawww.seas.skaplayenergy.enel.com.


Irán ponechá zmrazené spracúvanie jadrových materiálov

eneva 25. mája (TASR) - Irán obnovil svoj sub, e sa zdrí vývoja jadrových zbraní. V eneve to dnes vyhlásil éf britskej diplomacie Jack Straw. Ako ... eneva 25. mája (TASR) - Irán obnovil svoj sub, e sa zdrí vývoja jadrových zbraní. V eneve to dnes vyhlásil éf britskej diplomacie Jack Straw. Ako uviedol, na základe dohody uzavretej so zástupcami tria EÚ zachová Teherán zmrazené svoje aktivity súvisiace so spracúvaním jadrových materiálov.SkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamouSkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamou "Irán opätovne potvrdil svoj záväzok, e sa nebude snai o vývoj jadrových zbraní. ... To zaisuje, e Irán pokrauje v preruení spracúvania jadrových materiálov," povedal Straw novinárom sumarizujúc podstatu dohody dosiahnutej po trojhodinovom stretnutí ministrov zahraniných vecí tria EÚ - Británie, Francúzska a Nemecka - s hlavným iránskym vyjednávaom Hasanom Róhánim. Do enevy pricestoval aj koordinátor zahraninej a bezpenostnej politiky EÚ Javier Solana. Cieom rozhovorov bolo odvráti vyostrenie stretu v otázke jadrových ambícií Teheránu, ktorého hlavnými aktérmi sú Irán a USA. Európania súhlasili s tým, e vypracujú návrhy, ktoré Iránu predloia koncom júla alebo zaiatkom augusta. Bliie podrobnosti o návrhoch nezverejnili. Irán sa výmenou za to zaruil, e sa bude dra dohody o zmrazení citlivých jadrových aktivít. "Budeme naalej dodriava vetky nae suby," povedal Róháni. éf nemeckej diplomacie Joschka Fischer po skonení stretnutia uviedol, e rokovania budú pokraova po predloení nových návrhov. "Pred prijatím rozhodnutia musíme konzultova s Teheránom," povedal Róháni. Zárove vyjadril presvedenie, e konenú dohodu mono dosiahnu v primerane krátkom ase. Iránski vyjednávai ponuku EÚ zalú vláde v Teheráne. Irán tvrdí, e jeho jadrové programy sú zamerané výlune na výrobu elektriny. Poda USA vak Teherán svoj jadrový program vyuíva ako zásterku pre vývoj atómových zbraní. V spore sa snaí sprostredkova EÚ vedená triom. Washington si elá, aby prípad predloili Bezpenostnej rade OSN, ktorá by mohla uvali na Irán sankcie v prípade, e sa programu nevzdá. 2 1 3 ari pel


Lázár János: Vérszemet kaptak a terroristák

A párizsi terror következményei, a menekültkvóták megtámadása a bíróságon, Brüsszel kötelezettségszegési eljárást indított a Paks 2 beruházás miatt – Lázár János Miniszterelnökséget vezető miniszter és Kovács Zoltán kormányszóvivő mindenre válaszol a Kormányinfón. Kövesse az Indexet Facebookon is! Feláll a terrorellenes koordinációs központ Az Európát gyengíteni akarók, különböző terroristacsoportok rátelepedtek a modern kori népvándorlásra – mondta Lázár János. A titkosszolgálati jelentések megerősítették a kormányt abban, hogy Magyarországon fokozni kell a biztonsági szintet – mondta Lázár János. Ugyanakkor Magyarország az egyik legbiztonságosabb ország az EU tagországai közül, köszönhetően bevándorlási politikájának. Ám mivel az EU nem képes garantálni az emberek biztonságát, a tagállamoknak, így Magyarországnak is, maguknak kell helyt állniuk. A miniszter bejelentette, hogy a kormány több döntést is hozott a terrorveszéllyel kapcsolatban, így például határozott egy terrorellenes koordinációs központ felállításáról. Lázár szerint Németországnak joga van behívni a bevándorlókat, de ez csak ellenőrzött keretek között történhet, és Magyarországra nézve nem jelenthet kötelezettséget. Lázár szerint oda kell figyelni a német belügyminiszterre, aki szerint minden uniós országban vészhelyzet van a terror miatt. Vérszemet kaptak azok, akik gyengíteni akarják Európát. A miniszter egyúttal az Európai Bizottságot arra szólította fel, vizsgálja felül a kötelező kvótákról szóló döntést, az ugyanis szerinte szétteríti a terrorveszélyt. Paks 2: kereskedelmi vita A paksi beruházást érintő kötelezettségszegési eljárásról is beszélt Lázár. 2013 novemberében a kormány tájékoztatta az Európai Bizottságot, hogy Magyarország megállapodott Oroszországgal. Két év, vagyis 24 hónap gondolkozási idő után jutott arra az unió, hogy kétséges a megállapodás. 2014. január 23-án viszont az unió nem élt elvi kifogással. Lázár szerint Brüsszelben is bürokráciacsökkentésre lenne szükség: „Vannak bürokráciacsökkentő javaslataim Brüsszelnek, hogy ne kelljen 24 hónapot várni egy válasz elkészítésére.” Ez nem politikai, hanem kereskedelmi vita. Az a kérdés, hogy Magyarországnak van-e joga egy nem uniós országgal ilyen szerződést kötni. „Magyarország visszautasítja azt a politikát, amelyben Brüsszel megtiltaná, hogy kereskedelmi megállapodást kössünk unión kívüli országgal, akár Oroszországgal, akár Kínával, akár arab országokkal” – fogalmazott Lázár. A bizottság kérdéseket tesz föl Magyarországnak, amire készek vagyunk válaszolni. Magyarország azért nem indított tendert az atomerőművel kapcsolatban, mivel egyetlen uniós országban sem indult tender, amikor új atomerőművet építettek. A titokzatos 222 Lázár a hétfőn induló, az ellenzék által hevesen támadott földárverésekről is beszélt. Eddig már több ezer hektár talált gazdára, nagyjából 5 milliárdos bevétele volt már az államnak. Azt azonban nem hozzák nyilvánosságra, hogy ki az a 222 külföldi állampolgárságú ember, akik vásárolhatnak földet – mondta Lázár. Lázár szerint ezek jelentős része külföldi állampolgársággal rendelkező magyar. A kormány döntött, a jövőben kétfajta mintagazdaság lesz: állami tulajdonban lévő vállalkozások, valamint az adott termékláncot lefedő társaságok. A parlament kedden elfogadta a földforgalmi törvény módosításának egyszerű többséget igénylő részét – amely alapján felülvizsgálhatják a haszonbérbe adott földek bérleti díját –, elutasította azonban a sarkalatos passzusokat, amelyek azt tették volna lehetővé, hogy korábbi haszonbérleti szerződések is felülvizsgálhatók legyenek. Lázár János azt mondta: a kormány nem tesz le erről a célkitűzésről, és meg akarja nyitni a korábbi földbérleti szerződések felülvizsgálatának lehetőségét, erre hamarosan új javaslata is lesz. Lázár János már érti Lázár kitért arra, hogy Mesterházy Attila az államtitkárai gazdasági érdekeltségeiről érdeklődött, és –mint megírtuk– Lázár írásbeli válaszában jelezte, hogy nem érti a kérdést. Azóta a miniszter, úgy tűnik, megértette, a Kormányinfón ugyanis közölte, hogy a Miniszterelnökségen Kis Miklós államtitkár kapott uniós támogatást, mert gazdálkodik, szamócaföldje van, és L. Simon László államtitkár volt cége 2009-ben szintén kapott támogatást. Lázár János arra próbálja rávenni L. Simon Lászlót, hogy inkább a költészettel foglalkozzon, mint az üzlettel. Új nemzeti könyvtár A Palotanegyedben, a Nemzeti Múzeum mögötti területen, a Magyar Rádió épületénél építik fel az új nemzeti könyvtárat a mostani Országos Széchényi Könyvtár helyett. Az új nemzeti könyvtár létrehozásáról hamarosan ötletpályázatot hirdetnek. Egy XXI. századi könyvtárat akar létrehozni a kormány, vagyis informatikai fejlesztésre is szükség van. 30 milliárdos beruházással számol a kormány. 24 milliárd a BKV-nak Megszületett a döntés a BKV finanszírozásáról. Az állam átutalt 24 milliárdot a fővárosnak, és további tárgyalások lesznek a hosszú távú finanszírozásról. Budapest és Pest megye szétválik A kormány jóváhagyta Budapest és Pest megye szétválását 2020-tól. A kormány a szétválás módjáról nem döntött, abban döntő szavuk lesz a Pest megyei településeknek. Egyeztetés lesz Quaestor-ügyben A kormány egyeztetni akar a Magyar Bankszövetséggel a Quaestor-ügyben. Az Alkotmánybíróság (AB) kedden megsemmisítette a Quaestor-károsultak kárrendezésről szóló törvény egyes részeit. Lázár János azt mondta, a kormány értelmezése szerint a bankok teherviselésbe bevonását jóváhagyta az AB. Mintegy háromszáz ember beszélhet arról, mit élt át 2015 novemberében. A Bataclan egy év múlva kinyitott, a merényletek pedig máig nem szűnnek, csak mást formát öltöttek. Jeff Koons a terrortámadások áldozatainak akart emléket állítani a most felavatott szoborral, aminek a felállítása ellen évekig tiltakoztak. Kövesse az Indexet Facebookon is!


Kraków gotowy na wypadek skażenia radioaktywnego.  Kto może otrzymać tabletki z jodkiem potasu?

Kraków jest przygotowany na wypadek skażenia radioaktywnego. Zgodnie z powiedzeniem – przezorny zawsze ubezpieczony – miasto otrzymało od wojewody 1 mln 380 tys. tabletek ze stabilnym jodkiem potasu. To w razie awarii elektrowni na skutek działań wojennych na Ukrainie. W tym momencie możemy jednak spać spokojnie. Tabletki z jodkiem potasu w sytuacji awaryjnej będą rozdawane w miejscach, gdzie zazwyczaj są organizowane siedziby obwodowych komisji wyborczych. W przypadku Krakowa będą to szkoły, przedszkola, żłobki oraz domy kultury. Takich punktów przewidziano aż 186, aby w razie potrzeby sprawnie zaopatrzyć wszystkich mieszkańców i uniknąć niepotrzebnych kolejek. – Jeżeli okaże się, że tabletki zostaną rozdane, to jest rezerwa, także na pewno tej substancji nikomu nie zabraknie – zapewnia Dariusz Nowak, Rzecznik Prasowy Urzędu Miasta Krakowa. – W tej chwili nie ma żadnej groźnej informacji, nie ma realnego zagrożenia. Robimy to dlatego, że musimy brać pod uwagę wszelkie możliwe rozwiązania, nawet te najbardziej skrajne. Kierownikiem punktu będzie dyrektor placówki, na terenie której zostanie zorganizowane wydawanie preparatu ze stabilnym jodem. W każdym miejscu dystrybucji preparatu przewidziano co najmniej cztery osoby (pracownicy danej placówki, urzędu miasta, straży miejskiej lub Ochotniczej Straży Pożarnej). Kto może otrzymać tabletki z jodkiem potasu? W razie zagrożenia jodek potasu ma być wydawany każdej osobie, która zgłosi się po niego do punktu. Nie trzeba okazywać żadnego dokumentu. Dystrybucja tabletek ma być jak najprostsza. Należy jedynie zapoznać się z ulotką, ponieważ dawkowanie jest zależne od wieku, masy ciała i sytuacji zdrowotnej. Przykładowo kobiety w ciąży i karmiące piersią (w każdym wieku) powinny przyjąć 100 mg stabilnego jodu, czyli 2 tabletki. – Samo wydawanie tabletek będzie w momencie, kiedy coś się wydarzy – podkreśla Dariusz Nowak. – Dostaniemy sygnał ze służb wojewody, wtedy rozpocznie się wydawanie. Jodek potasu chroni tarczycę przed wyłapywaniem radioaktywnego jodu, który może pojawić się w wyniku zdarzenia nuklearnego. Lekarze jednak przestrzegają, aby nie zażywać tabletek profilaktycznie, gdyż może to zagrażać zdrowiu. – W tej chwili absolutnie nie ma potrzeby zażywania preparatu – mówi dr hab. n. med. Elwira Przybylik-Mazurek, Małopolski Wojewódzki Konsultant w Dziedzinie Endokrynologii. – Optymalny czas podania to jest 24 godziny przed ekspozycją do 8 godzin od początku ekspozycji. Jodek potasu powinny stosować osoby, które są potencjalnie najbardziej narażone na niekorzystne działanie jodu radioaktywnego. Powinny to być kobiety w ciąży lub karmiące oraz dzieci w wieku przedszkolnym, w wieku szkolnym, a także młodzież. U tych osób potencjalne ryzyko wystąpienia raka tarczycy jest dużo większe niż u osób starszych. W obecnej chwili nie ma zagrożenia, a sytuacja jest na bieżąco monitorowana przez Państwową Agencję Atomistyki. Służby odpowiedzialne za bezpieczeństwo państwa są w ciągłej gotowości, a odpowiednia ilość jodku potasu jest zabezpieczona dla każdego, kto będzie tego potrzebował. Do Małopolski trafiło 5,5 mln tabletek jodku. Sytuację radiacyjną na terenie Polski można sprawdzać na mapie aktualizowanej przez Państwową Agencję Atomistyki:https://monitoring.paa.gov.pl/maps-portal/


Eurokomisia vyíta Slovensku poruovanie práva v ekológii aj cestovnom ruchu

Po vypuknutí koronakrízy dolo k rueniu cestovných poriadkov a cestujúci boli ukrátení. BRUSEL. Európska komisia v rámci pravidelného mesaného balíka súdnych rozhodnutí o poruení európskej legislatívy zaslala v piatok Slovensku viacero odôvodnených stanovísk. Ak na ne slovenská strana vas nezareaguje, hrozí jej aloba na Súdnom dvore Európskej únie. V oblasti spravodlivosti Európska komisia v piatok zaslala odôvodnené stanoviskáChorvátsku,Litvea Slovensku a formálnu výzvuBulharskuv súvislosti s ich vnútrotátnymi predpismi, ktoré poruujú legislatívu EÚ týkajúcu sa práv zakotvených v balíku cestovných sluieb. Po vypuknutí koronakrízy dolo k rueniu cestovných poriadkov a cestujúci majú poda smernice právo na vrátenie peazí za zruené cestovanie. Poas pandémie vak viacero lenských tátov prijalo vnútrotátne pravidlá, ktoré organizátorom balíkov cestovných sluieb umoujú vydáva náhradné cestovné poukazy namiesto vrátenia peazí za zruenézájazdyalebo odloi refundáciu na neskôr, ako je 14-denné obdobie stanovené smernicou. Tieto vnútrotátne pravidlá poruujú ustanovenia smernice a oslabujú práva spotrebiteov. V júli Európska komisia zaala v tejto veci konanie voi desiatim lenským tátom. Chorvátsko, Litva a Slovensko vak neupravili svoje právne predpisy, a preto eurokomisia pokrauje v alej fáze právneho konania. Ak uvedené krajiny do dvoch mesiacov nezareagujú na odôvodnené stanoviská, Európska komisia ich môe zaalova na Súdnom dvore EÚ. V oblasti ivotného prostredia a rybolovu Európska komisia vyzvala Slovensko, aby zosúladilo svoje vnútrotátne právne predpisy so smernicou o priemyselných emisiách, ktorá ustanovuje pravidlá o predchádzaní alebo zniovaní uhlíkových emisií do ovzduia, vody a pôdy. Komisia upozornila, e SR nesprávne transponovala niektoré ustanovenia smernice, a preto do Bratislavy zaslala formálnu výzvu. Slovensko má dva mesiace na to, aby na odpovedalo na list Európskej komisie, inak exekutíva EÚ prikroí k aliemu kroku, a to je vydanie odôvodneného stanoviska. V oblasti energetiky eurokomisia zaslala Rumunsku, Slovensku a Slovinsku formálnu výzvu - a odôvodnené stanovisko védsku - a iada o úplné zavedenie revidovanej smernice EÚ v oblasti radianej ochrany do ich vnútrotátnych právnych predpisov. Vetky lenské táty boli povinné transponova túto smernicu do februára 2018, poda Európskej komisie to vak tyri uvedené krajiny neurobili úplne. Smernica, ktorou sa modernizujú a konsolidujú právne predpisy EÚ o radianej ochrane, ustanovuje základné bezpenostné normy na ochranu irokej verejnosti, pracovníkov a pacientov pred nebezpeenstvami vyplývajúcimi z vystavenia ionizujúcemu iareniu. Zaha aj ustanovenia o havarijnej pripravenosti a reakcii na havárie, ktoré sa posilnili po jadrovej havárii vo Fukuime. Dotknuté lenské táty majú dva mesiace na to, aby odpovedali na argumenty eurokomisie. V opanom prípade môe Európska komisia rozhodnú o zaslaní odôvodnených stanovísk Rumunsku, Slovensku Slovinsku a o alobe na védsko na Súdnom dvore EÚ.


Chyba na reaktore v Mochovciach: Sú dodávky elektriny pre domácnosti ohrozené?! Toto tvrdí odborník

Dobré správy okolo nedávneho spustenia dlhooakávaného tretieho bloku jadrovej elektrárne v Mochovciach dostávajú mierne trhliny. V ase energetickej krízy mala elektrina vyrobená na domácom trhu posilni nau sebestanos v zásobovaní domácností a podnikov. Aj vláda sa odvolávala na to, e práve tretí blok má by garanciou niích cien. V testovacej prevádzke vak teraz dolo k problému. Slovenské elektrárne ubezpeujú, e nejde o ni váne a testovanie je urené práve na to, aby vychytali vetky muchy.V rámci testov fyzikálneho spúania 3. bloku, pri opakovanej tlakovej skúke, bola identifikovaná drobná netesnos na hornom bloku reaktora.Po analyzovaní situácie sme sa rozhodli túto as technológie pretesni, uviedla pre Nový as hovorkya Slovenských elektrární Oga Baková.Otvori galériuJadrové palivo zaali zváa do 3. bloku elektrární v septembri.Zdroj: tasr Budúci týde pokraujeme v nábehu bloku a v testoch fyzikálneho spúania. Prvé prifázovanie a pripojenie na sie je naplánované zhruba na polovicu januára, spresnila. Poda TV Markíza to môe oddiali výrobu elektriny v treom bloku minimálne o pár týdov, o môe elektráram spôsobi váne finanné problémy.Kompetentní vak ubezpeujú, e v rámci testovacej prevádzky nejde o ni mimoriadne aspustenie reaktora v riadnom termíne nie je ohrozené. Chyba na reaktore odstavila tretí blok atómovky v Mochovciach: o presne sa stalo? Chyba na reaktore odstavila tretí blok atómovky v Mochovciach: o presne sa stalo?


Periskop: Írán se chlubí, do vesmíru vyšle kočkonauta

Pondělí 16. září: Zprávy ze světa v rychlém přehledu. V Albánii se stále dodržuje "zákon krevní msty", kvůli němuž se v září nemohlo vrátit do školních lavic přinejmenším šest stovek dětí. Musely zůstat doma, aby se vyhnuly ohrožení života. Prohlásil Gjin Marku představitel jedné z místních nevládních organizací, že školy nemůže na 590 dětí. Tradice vendety v Albánii platí do 15. století a to bez ohledu na stupeň příbuzenství s vrahem, jenž hněv mstícího se klanu vyvolal. Pondělí je zřejmě na Korejském poloostrově dnem útěků. Z KLDR do Jižní Koreje utekla dcera vysokého představitele severokorejských bezpečnostních sil. Podle agentury AFP se jedná o vzácný případ, kdy některý z členů elitních rodin v této komunistické zemi odejde nelegálně do zahraničí. Devatenáctiletá dívka jménem Han, která podle zpráv aktivistů pro lidská práva utekla na jih, je dcera představitele severokorejského ministerstva veřejné bezpečnosti odpovědného za policejní operace v severokorejské metropoli Pchjongjangu. Han studovala na univerzitě v čínském hlavním městě Pekingu. Po příchodu do Soulu byla žena podrobena množství výslechů ze strany jihokorejské rozvědky. Jihokorejské tajné služby ale odmítly tuto informaci komentovat. Írán do vesmíru vyšle perskou kočku. V rámci příprav letů pilotovaných člověkem už ve vesmíru začátkem roku podle íránských médií asi 20 minut pobyla opice. Její let ale zdokumentovali fotografiemi, na nichž zřejmě nebylo totéž zvíře, čímž vyvolali pochybnosti. Íránci v rámci svého vesmírného programu údajně už roku 2010 úspěšně do kosmu vyslali raketu, na jejíž palubě byla myš, želva a hmyz. Írán buduje kosmické středisko ajatolláha Chomejního a chce z něj vyslat do kosmu satelit, který bude monitorovat přírodní katastrofy a zlepší telekomunikační kapacitu země. Spojené státy a jejich spojenci se obávají, že íránské vesmírné technologie by mohly být využity v jaderném zbrojení. Jihokorejští pohraničníci zastřelili muže, který se snažil dostat na severokorejskou stranu hranice. "Skočil do řeky Imdžin a ignoroval opakovaná varování jihokorejských vojáků," vysvětlil mluvčí ministerstva obrany. "Vojáci na něj zahájili palbu a později jeho tělo z řeky vylovili." Jak napsala agentura Reuters, obdobné útěky z prosperujícího jihu na chudý sever jsou velmi neobvyklé. Obzvláště za denního světla. Incident se navíc odehrál ve stejný den, kdy se začal znovu rozjíždět provoz v průmyslovém komplexu Kesong. Venezuelský prezident Nicolás Maduro si vyjel na kole. A spadl, což zachytily pohotové kamery. Záběry obletěly celý svět, hlava státu vyvázla bez zranění. Zda za incidentem byla "sabotáž opozice" (jimiž nástupce Huga Cháveze s oblibou vysvětluje většinu neúspěchů režimu), není známo. Záběry nicméně obletěly celý svět. Japonsko se rozhodlo vypnout svůj jediný pracující jaderný reaktor. Stalo se tak podruhé za 40 let (poprvé tomu bylo v březnu 2011 po ničivém zemětřesení). Vláda přitom neoznámila, zda do budoucna plánuje obnovení provozu některého z celkem 50 reaktorů. Jaderná energie je přitom pro zemi klíčová. Bez ní hrozí energetický kolaps.


Tűz alá vett atomerőmű: Magyarországig is elérhet a hatása

De csernobili típusú balesettől nem kell tartani Aszódi Attila, a BME Nukleáris Technikai Intézetének tanára szerint. Kövesse az Indexet Facebookon is! Az oroszok által még márciusban elfoglalt zaporizzsjai atomerőmű körül vasárnap ismét kiújult harcok, illetve az, hogy Európa legnagyobb nukleáris létesítményét tüzérségi támadás érte,éri– bár ezért a háborúzó felek kölcsönösen egymást teszik felelőssé, és nincsenek hiteles információk arról, hogy valójában ki tüzelt – nagyon súlyosan sérti a nukleáris biztonsági alapelveket. Nem véletlen, hogy az ENSZ-főtitkár és a Nemzetközi Atomenergia-ügynökség lehetséges „nukleáris katasztrófára” figyelmeztetett az eset kapcsán. A hírek szerint nagyjából 500 orosz katona használja katonai bázisként a létesítményt, és emellett nagy mennyiségű lőszert és tüzérségi egységeket telepítettek az erőmű területén az oroszok. Ráadásul alétesítményt gyakorlatilag fedezékkénthasználják arra, hogytámadják az ukránokat,mivel bíznak abban, hogy nem lőnek vissza az atomerőműre, amelyet egyébként hosszabb távon az Ukrajnától már 2014-ben elcsatolt Krím félsziget energiaellátására igyekeznek felhasználni. Amit a legutóbbi hírek szerint az ukránok akár azon az áron is megakadályoznának, hogy szétlövik az erőműhöz vezető távvezetékeket. „Rendkívüli módon kifogásolható” – fogalmazott Aszódi Attila, a BME Nukleáris Technikai Intézetének tanára, a Paksi Atomerőmű korábbi kormánybiztosa azRTL-neknyilatkozva arról, hogy meg van osztva az erőmű vezetése, és oroszok és ukránok is vannak a létesítményben, de „csernobili típusú baleset” ebben az erőműben nem tud történni, mert ezek vízhűtésű, vízmoderálású reaktorok, nincsen bennük grafit. Emiatt inkább azt tartja valószínűnek, hogy a harcok alatt, vagy miatt kialakulhat egy olyan műszaki üzemzavar, amit az egyébként stressz alatt dolgozó, hónapok óta nagyon rossz körülmények között tevékenykedő ukrán üzemeltetők nem tudnak kezelni. Aszódi Attila szerint bár egyik félnek sem érdeke, hogy baleset legyen az erőműben, de kialakulhat egy olyan eseménysor, aminek radioaktív kibocsátás lehet az eredménye, ez pedig elérhet Magyarországig is, de nem olyan mértékben, hogy az veszélyt jelentene az egészségünkre, vagy lakosságvédelmi intézkedéseket kellene bevezetni miatta. Az erőmű közelében, 30 kilométeres körzetben azonban nagyon komoly problémákat okozna. Az Országos Atomenergia Hivatalközleményébenszintén azt hangsúlyozta, hogy mivel az Ukrajnában jelenleg működő nukleáris létesítmények mindegyike több mint 300 kilométerre van, a zaporizzsjai atomerőmű pedig több mint 900 kilométerre fekszik a magyar határtól, a nagy távolság miatt egy esetleg bekövetkező veszélyhelyzet esetén sem várható olyan esemény, amely lakosságvédelmi intézkedéseket indokolna Magyarország területén. (Borítókép: Alexander Ermochenko/Reuters) Kövesse az Indexet Facebookon is!


Tovább kell nyomozni az MVM-ügyben

Jobban meg kell vizsgálni a pénzátutalásokat a Magyar Villamos Művek ügyében folyó nyomozás során az ügyészség szerint. További nyomozásra utasították a rendőröket. További nyomozásra utasította a rendőrséget a Fővárosi Főügyészség a Magyar Villamos Művek (MVM) gazdálkodásával kapcsolatos ügyben - jelentette a Magyar Televízió Híradója. Az értesülés szerint a pénzátutalásokkal kapcsolatban kell még tovább nyomozni. A Nemzeti Nyomozó Iroda három évig nyomozott az ügyben, a 15 ezer oldalas dokumentációt áprilisban adták át az ügyészségnek. Hét ember ellen javasoltak vádemelést bűnszervezetben elkövetett, különösen jelentős vagyoni hátrányt okozó hűtlen kezelés miatt. Köztük van Kocsis István, a Magyar Villamos Művek és Kovács József, a Paksi Atomerőmű korábbi vezérigazgatója, valamint az MVM-mel korábban kapcsolatban álló Kapolyi László volt szocialista országgyűlési képviselő és Szász András, a Horn-kormánynak titkosszolgálati lehallgatóberendezéseket szállító vállalkozó. Az NNI szerint az általuk működtetett bűnszervezet 2006 és 2008 között több mint 15 milliárd forinttal károsította meg a céget. Az ügyről bővebbenkorábbi cikkünkben olvashat.


Uvnitř ostřelované elektrárny. Snímky zachycují ruské vojáky u jaderných reaktorů

Skupina inspektorů Mezinárodní agentury pro atomovou energii (MAAE) dorazila do ostřelované záporožské elektrárny na východě Ukrajiny. Odborníci tu budou několik dní zjišťovat, v jakém stavu je toto největší zařízení svého druhu v Evropě. Podívejte se, jak to na místě vypadá.


V Temelíně prasklo ocelové lano u reaktoru

Na odstaveném prvním bloku temelínské jaderné elektrárny prasklo jedno z ocelových lan, které zpevňuje ochranný obal reaktoru, takzvaný kontejnment. Událost nijak neohrozila bezpečnost provozu elektrárny, řekl v úterý mluvčí Temelína Milan Nebesář. "Technici dnes ráno při kontrole ocelových lan vrchlíku kontejnmentu zjistili, že došlo k přetržení jednoho ze 36 lan. Podle projektu může být blok provozován až se čtyřmi chybějícími lany z celkem 96 ve válcové části a dvěma chybějícími lany ze 36 ve vrchlíku kontejnmentu," řekl mluvčí jaderné elektrárny Nebesář. Podobná událost se elektrárně stala již loni v červnu. Tehdy prasklo jedno z lan ve válcové části. Blok je nyní mimo provoz kvůli vysušování sběracího zařízení generátoru. První blok Temelína odpojili energetici koncem ledna, kdy na něm začala výměna čtvrtiny paliva za nové a odolnější. Odstávku způsobily potíže s palivem od americké firmy Westinghouse. V reaktoru se totiž některé palivové soubory deformují více, než se původně předpokládalo. V březnu unikla z Temelína dvakrát radioaktivní voda. [celá zpráva]To byl také důvod, proč rakouští aktivisté zvýšili protestní aktivitu na česko-rakouských hraničních přechodech. [celá zpráva]


Szijjártó Péter: Nemzetgazdasági és nemzetbiztonsági érdek a paksi atomerőmű bővítése

Magyarország nemzetgazdasági és nemzetbiztonsági érdeke a paksi atomerőmű két új blokkjának megépítése, a Roszatom pedig képes a beruházás végrehajtására - mondta Szijjártó Péter külgazdasági és külügyminiszter csütörtökön az MTI-nek, miután Alekszej Lihacsovval, a Roszatom vezérigazgatójával tárgyalt Isztambulban. A miniszter közölte: a tárgyaláson a Roszatom vezetői biztosították Magyarországot arról, hogy technológiai szempontból továbbra is képesek a beruházás végrehajtására. Hozzátette: a magyar atomenergia-hivatal most vizsgálja azokat az engedélykérelmeket, amelyeket beadtak, és azt követően, hogy ezeket megkapják, az erőmű építési munkálatai a következő fázisba léphetnek. A nukleáris erő, az atomerőmű két új blokkjának a megépítése Magyarország nemzetbiztonsági, nemzetgazdasági, nemzetstratégiai érdekeit szolgálja, az Magyarország energiaellátását biztosabbá és kiszámíthatóbbá fogja tenni - jelentette ki Szijjártó Péter. A miniszter hangsúlyozta: a 21. század első negyedének végén olyan típusú kihívásokkal kell szembesülnie a világnak, Európának, és benne Magyarországnak is, amelyekre senki sem számított. Nemcsak a fizikai biztonságunkról, hanem az energiaellátás biztonságáról is szó van - fűzte hozzá.Kiemelte: elképesztő kihívások terhelik a világ energiapiacának működését, és az olyan országok, mint Magyarország, amely alapvetően az energiahordozók importjára kényszerül, különösképpen megérzik ezeket a nehézségeket. Kijelentette: Magyarországnak az az érdeke, hogy minél nagyobb mértékben önellátó tudjon lenni az energiatermelés tekintetében, és ehhez kapacitásokra van szükség, a legnagyobb sajátenergia-előállítási kapacitás lehetőségét pedig az atomenergia jelenti. Szijjártó Péter úgy értékelt: az atomenergia olcsó, biztonságos és környezetkímélő módja az energia előállításának, és biztosítja azt, hogy Magyarország a rezsicsökkentés vívmányait meg tudja tartani, valamint a környezetvédelem területén vállalt céljainak is megfeleljen. Rámutatott: a napi szállításokra épülő energiaágazatok - így a földgáz és kőolaj - tekintetében is nemzetközi viták és kihívások vannak. Ezért - folytatta - fontos, hogy Magyarország megerősítse a nukleáris energiát, ahol hosszú évekre előre be lehet tárazni a nukleáris fűtőanyagokat, így az atomenergia használata jelentős mértékű függetlenséget és stabilitást biztosít az energiaellátásban.


Masívny hackerský útok na jadrový intitút v Junej Kórei: Nik ho nemal odhali, úrady sa snaili vec ututla

Juhokórejské ministerstvo pre vedu vyetruje potenciálny zásah do poítaových systémov tátneho ústavu pre jadrový výskum. Vyetrovanie sa zaalo po tom, o v máji dolo k narueniu jeho vnútornej poítaovej siete,informovala v piatok agentúra Jonhap. Nemenovaný úradník ministerstva spresnil, e poítaová sie Kórejského intitútu pre výskum atómovej energie bola medzi 14. a 31. májom naruená niekokokrát. Ministerstvo dodalo, eintitút odvtedy prijal sériu bezpenostných opatrení, napríklad odstavil svoju virtuálnu súkromnú sie (VPN) a zablokoval adresy internetového protokolu útoníka. Poslanec Ha Tchä-kchunga z hlavnej opozinej strany Sila udu vo svojom príspevku na sociálnej sieti Facebook napísal, e kybernetický útok zo 14. mája uskutonila hackerská skupina, ktorá je podozrivá z napojenia na severokórejskú tajnú slubu.Ministerstvo vedy vo svojom vyhlásení uviedlo, e v súasnosti skúma rozsah incidentu a zdroj útoku. Poslanec vak tvrdí, e intitút sa spoiatku snail utaji, e dolo k poítaovému útoku. V reakcii na jeho vyhlásenia následne intitút pripustil prienik do svojej poítaovej siete, naznail vak, e jeho vyetrovanie ete nebolo ukonené.Intitút poznamenal, e útoníkov zatia neidentifikovali a nie je moné stanovi, i dolo k odcudzeniu nejakých údajov.Úradník juhokórejského ministerstva pre vedu a informané a komunikané technológie uviedol, e jeho úrad zapojený do vyetrovania nenaiel zatia nijaké dôkazy o úasti Pchjongjangu. Agentúra Jonhap vo svojej správe pripomenula, e rovnaká skupina mohla by minulý rok za kybernetickým útokom na britskú farmaceutickú spolonos AstraZeneca,ktorá v spolupráci s Oxfordskou univerzitou vyvinula jednu z vakcín proti koronavírusu SARS-CoV-2.Je rozhodnuté, krajiny EÚ sa dohodli na ekonomických sankciách voi Bielorusku: Vyslali tým jasný signál Je rozhodnuté, krajiny EÚ sa dohodli na ekonomických sankciách voi Bielorusku: Vyslali tým jasný signál


Bulharsko poaduje odkodné za nespustenie reaktorov

Bulharsko upustilo od plánov na obnovenie prevádzky jadrových reaktorov zo sovietskej éry a od Európskej únie bude namiesto toho iada od Bruselu väie kompenzácie. SOFIA. Bulharsko upustilo od plánov na obnovenie prevádzky jadrových reaktorov zo sovietskej éry a od Európskej únie (EÚ) bude namiesto toho iada od Bruselu väie kompenzácie. O zvýení kompenzácií za straty, ktoré Bulharsko utrpelo v dôsledku ukonenia prevádzky reaktorov, hovoril vo tvrtok v Bruseli bulharský premiér Sergej Staniev s európskym komisárom pre energetiku Andrisom Piebalgsom. Informoval o tom v piatok tlaový úrad bulharskej vlády bez uvedenia alích podrobností. Európska únia u predtým prisúbila, e za uzatvorenie reaktorov vyplatí Sofii kompenzácie v celkovom objeme 550 miliónov eur.SkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamouSkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamou Bulharsko muselo uzatvori tyri reaktory v jadrovej elektrárni Kozloduj koncom roka 2006 ako podmienku pre vstup krajiny do EÚ. Bulharský parlament v januári poveril vládu, aby zaala s Bruselom rokova o monosti obnovenia ich prevádzky, ím mala krajina vykry straty, ktoré jej vznikli preruením dodávok ruského plynu v ase cenového sporu medzi Ukrajinou a Ruskom. Brusel vak naznail, e akýkovek pokus o sprevádzkovanie reaktorov zablokuje.


Holandskí aktivisti blokujú vlak s jadrovým odpadom

Skupina Greepeace uviedla, e desa jej aktivistov sa priviazalo k trati pri meste Borssele na juhu Holandska. HAAG. Holandskí protijadroví aktivisti blokujú vlak vezúci rádioaktívny odpad na spracovanie do Francúzska. Ako informovala policajná hovorkya Esther Bootová, aktivisti sa na niektorých miestach reazami priviazali ku koajam.SkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamouSkryVypnú reklamulánok pokrauje pod video reklamou Dodala, e z trate ich síce postupne vyháajú, no vlak bude pravdepodobne meka. "Náklad urite odíde," vyhlásila, odmietla vak poveda, kedy. Skupina Greepeace uviedla, e desa jej aktivistov sa priviazalo k trati pri meste Borssele na juhu Holandska. Rádioaktívny odpad pochádza z nealekej atómovej elektrárne a smeruje do francúzskeho mesta La Hague v Normandii, kde sa nachádza recyklovacie zariadenie. Vlak vezie tri vagóny nebezpeného odpadu. Poda Greepeace sa dá jeho rádioaktivita prirovna k rádioaktivite uvonenej pri nukleárnych katastrofách v ernobyle a Fukuime, o znamená, e populácia v okolí elezninej trate môe by v ohrození. Ide o prvý odvoz jadrového odpadu z Holandska sa posledných es rokov, alích 10 vlakov vak bude vypravených v priebehu nasledujúcich dvoch rokov.


Paměť rostlin i umělá inteligence. Blíží se tradiční Veletrh vědy

Ať už vás zajímá hudba, umělá inteligence, chemie, vesmír, nebo rostliny a zvířata, na blížícím se Veletrhu vědy to najdete, případně i vyzkoušíte. Akce pořádaná Akademií věd se letos koná od 30. května do 1. června a zdarma nabízí přes 100 expozic, které jsou tradičně otevřené celou dobu pro dospělé i děti. Již od konce dubna si zájemci mohourezervovat místona doprovodný program Veletrhu vědy 2024. V nabídce jsou science show, přednášky nebo besedy – třeba o umělé inteligenci či paměti rostlin. „Veletrh vědy je přehlídkou toho nejzajímavějšího i nejužitečnějšího, co věda přinesla a přináší do našich životů. A hlavně je to věda, na kterou si můžete sáhnout,“ konstatoval Petr Borovský ze Střediska společných činností Akademie věd ČR. Z loňského Veletrhu vědy Přes sto různých stanovišť má na akci zabavit poučené zájemce i zvídavé malé děti. Bude možné si vyzkoušet stavebnici pro domácí experimentování s rostlinami, objevovat buňky, stát se skladatelem vlastní lidové písně nebo agentem v tajné laboratoři. Návštěvníci se dostanou k srdci jednoho z nejintenzivnějších laserů světa L4-Aton, vyzkoušejí laserové šachy, otestují vědomosti v řadě kvízů i praktické schopnosti jako pipetování či přípravu chemických pokusů. Zavítají i do různých časů lidstva a zjistí třeba, kolik významných žen formovalo středověké dějiny. Z minulého konání Veletrhu vědy Lákadlem je též objevování čilého života v půdě a zkoumání jejího složení různými smysly. Pestré dění v halách doplňuje program ve velkém sále, na který je otevřená zmíněná registrace. Na výše uvedeném odkazu (pod úvodní fotografií článku) najdete, který den se která z doprovodných aktivit koná. Kromě science shows v režii olomouckého science centra Pevnost poznání a pražské Vysoké školy chemicko-technologické (VŠCHT) se lidé mohou hlásit na přednášky o tom, které místo je v jaderné elektrárně nejstřeženější, o orientalistice či na debatu na téma umělé inteligence. Panelová diskuze pokryje např. téma slovanství. Jednu z přednášek bude mít i Evropská organizace pro jaderný výzkum (CERN) se sídlem ve švýcarské Ženevě: o částicové fyzice. Odborníci budou hovořit i o tom, jak má vypadat město pro budoucnost. Návštěvníci veletrhu budou rovněž moci klást vědcům otázky. Z Veletrhu vědy 2023 Zájem o Veletrh vědy každý rok roste, loni ho navštívilo rekordních 46 tisíc lidí. Veletrh se koná v pražských Letňanech v PVA EXPO Praha a je otevřený od 30. května do 1. června od 10 do 18 hodin, přičemž veškeré dění je pro návštěvníky zdarma.


Vyraovanie atómových Bohuníc bude ete stá 687 miliónov eur

Druhá etapa vyraovania dvoch jadrových blokov atómovej elektrárne V1 v Jaslovských Bohuniciach si vyiada zhruba 687 mil. eur. Celkové náklady na vyradenie bohunickej elektrárne sa tak vyplhajú na odhadovaných 1,141mil. eur. Jadrová a vyraovacia spolonos, a.s. (JAVYS), ktorá má vyraovanie bohunických jadrových blokov na starosti, u predloila investiný zámer druhej etapy vyraovania jadrovej elektrárne V1 na posúdenie vplyvov na ivotné prostredie(EIA). Druhá etapa vyraovania atómovej elektrárne V1 by sa mala zaa vroku 2015.Ukonenie je naplánované odesa rokov neskôr. Predmetom druhej etapy vyraovania jadrových blokov je predovetkým demontá rádioaktívnych komponentov a vetkých zostávajúcich nevyuitených truktúr, prípadne realizácia niektorých inností presahujúcich trvanie prvej etapy. Hlavným cieom druhej etapy je dosiahnu vplnom rozsahu plánovaný stav územia pre budúce vymedzené vyuitie komplexnou demontáou systémov a zariadení, spresnila firmaJAVYS. Proces vyraovania bohunickej jadrovej elektrárne sa vsúasnosti nachádza vprvej etape, ktorá zaala vjúli 2011a ukoni sa má do konca roka 2014.Vrámci prvej etapy sa vyraujú neaktívne zariadenia a budovy. Vnajbliom období spolonos JAVYS realizuje projekty demontáe zariadení a demolácie objektov sekundárneho okruhu jadrovej elektrárne V1. JAVYS poas prvej etapy zane sdemoláciou chladiacich veí a pridruených objektov, demoláciou vonkajích nekontaminovaných objektov, demontáou zariadení strojovne, i demontáou budovy dieselgenerátorov. Prvá etapa by si mala vyiada pribline 455mil.eur. Na odstavovanie bohunických reaktorov prispieva aj Európska únia prostredníctvom Medzinárodného fondu na podporu vyraovania JE V1 (BIDSF), ktorý spravuje Európska banka pre obnovu a rozvoj (EBOR). Doposia bolo uzavretých celkom 20grantových dohôd a na ich financovanie bolo zfondu BIDSF alokovaných viac ako 464mil. eur. Európska komisia nám navrhla vrokoch 2014a 2020na tento projekt alích 105mil. eur. Po intenzívnom lobingu slovenských predstaviteov sa táto suma navýila na 200mil. eur. Tú vak ete musí schváli Európsky parlament vrámci schvaovania rozpotu únie na spomínanéroky. Na vyraovanie dvoch jadrových blokov elektrárne V1 zostáva 130mil. eur, ktoré vsúasnosti nie sú pokryté. Tieto prostriedky bude JAVYS potrebova na vyraovanie V1 a niekedy po roku 2020.Dovtedy Slovensko musí rozhodnú ospôsobe dofinancovania projektu, respektíve uri, zakých zdrojov sa nedostatok pokryje. Slovensko sa bude snai omaximálnu úhradu zo zdrojovEÚ. Slovensko odstavilo prvý blok V1 na konci roka 2006a druhý blok na konci roka 2008na základe prístupových zmlúv do Európskej únie. Výstavba jadrovej elektrárne V1 zaala 24.apríla 1972a zabezpeovala ju Investiná výstavba energetiky Slovenska. Jej hlavnými dodávatemi boli Energoprojekt Praha, LOTEP Leningrad, koda Praha, Hydrostav Bratislava, kodaExport Praha. Investiné náklady predstavovali 5,5mld. vtedajích eskoslovenských korún vcenách rokov výstavby. Prvý reaktorový blok jadrovej elektrárne V1 bol prifázovaný ksieti 17.decembra 1978a druhý blok 26.marca 1980.Poas prevádzky elektráre vyrobila celkovo viac ako 159mil. megawatthodín, o predstavuje pribline 5,7-ronú spotrebu elektrickej energie Slovenska.


Komisja Europejska chce ograniczenia zużycia rosyjskiego gazu

Unia Europejska stoi w obliczu ryzyka dalszych cięć dostaw gazu z Rosji. Kreml traktuje eksport gazu jako broń — poinformowała w środę Komisja Europejska. Od 1 sierpnia 2022 r. do 31 marca 2023 r. państwa członkowskie Unii Europejskiej mają zredukować zużycie gazu o 15 proc. "Unia Europejska stoi w obliczu ryzyka dalszych cięć dostaw gazu z Rosji ze względu na używanie (przez Kreml) eksportu gazu jako broni. Prawie połowa państw członkowskich została już dotknięta ograniczeniem dostaw. Podjęcie działań teraz może zmniejszyć zarówno ryzyko, jak i koszty dla Europy w przypadku dalszych zakłóceń lub całkowitego odcięcia, wzmacniając odporność energetyczną Europy" — tłumaczy komisja. Od 1 sierpnia 2022 r. do 31 marca 2023 r. państwa członkowskie Unii Europejskiej mają zredukować zużycie gazu o 15 proc. — to główny pomysł Komisji Europejskiej na zapobieżenie kryzysowi energetycznemu podczas nadchodzącej zimy. KE przedstawiła plan w środę w Brukseli. "Komisja proponuje nowe rozporządzenie w sprawie skoordynowanej redukcji popytu gazu (...). Państwa członkowskie ograniczą zapotrzebowanie na gaz o 15 proc. w okresie od 1 sierpnia 2022 r. do 31 marca 2023 r. Rozporządzenie dałoby również Komisji możliwość, po konsultacji z państwami członkowskimi, ogłoszenia unijnego »stanu ostrzegawczego« w sprawie bezpieczeństwa dostaw i nałożenia obowiązkowej redukcji zapotrzebowania na gaz we wszystkich państwach członkowskich. Mechanizm ten może zostać uruchomiony, gdy istnieje znaczne ryzyko poważnego niedoboru gazu lub wyjątkowo duże zapotrzebowanie na gaz. (...) Państwa członkowskie wnioskujące o dostawy "gazu solidarnościowego" będą musiały wykazać działania, jakie podjęły w celu ograniczenia popytu w kraju" — podała KE. "Tam, gdzie to możliwe, priorytetem powinno być przejście na odnawialne źródła energii lub czystsze, mniej emisyjne i mniej zanieczyszczające opcje. Jednakże przejście na węgiel, ropę naftową lub energię jądrową może być konieczne jako środek tymczasowy, o ile nie doprowadzi do długoterminowego uzależnienia się od węgla" — zaleciła KE.


Němci v nové studii zpochybňují bezpečnost Temelína

Německý ministr životního prostředí Altmaier výtky Zelených odmítl. Berlín- Nový odborný posudek vypracovaný na podnět německých opozičních Zelených tvrdí, že českáJaderná elektrárnaTemelín má konstrukční nedostatky, které zpochybňují její bezpečnost. Napsal to ve svém aktuálním vydání magazín Der Spiegel, podle něhož však německý ministr životního prostředí Peter Altmaier nevidí důvod k tlaku na Česko kvůli dalším testům. Za to si vysloužil kritiku německých odpůrců atomové energie. Posudek vypracoval bývalý vysoký úředník německého ministerstva životního prostředí Dieter Majer. Potenciální bezpečnostní riziko podle něj představují svary mezi tlakovou nádrží a primárním chladicím okruhem elektrárny. "Pro všechny svary v koncové části tlakové nádrže reaktoru není doložena dostatečná kvalita," tvrdí autor studie. Dokumentace ke svařovacím pracím je podle něj "neúplná, obsahuje chyby a částečně si odporuje". Posudek odmítly český Státní úřad pro jadernou bezpečnost (SÚJB) i energetická společnost ČEZ, která Temelín provozuje. Pochybnosti o kvalitě svarových spojů mezi reaktorovou nádobou a primárním potrubímTemelínase objevily už v minulosti, jejich zkoumání českými odborníky ale žádné nedostatky neodhalilo. Kvalita svarů v jaderném okruhu elektrárny byla podle ČEZ i SÚJB mnohokrát prověřena a žádné nebezpečí nehrozí. Předsedkyně SÚJB Dana Drábová dává posudek Zelených do souvislosti s nadcházejícími německými volbami. "Jedná se o mnohaleté téma Greenpeace - svary primárního potrubí k tlakové nádobě reaktoru. Od roku 2000, kdy Greenpeace toto téma otevřelo, byla zpracována řada znaleckých posudků a oponentur," řekl ČTK v reakci na německé Zelené mluvčí ČEZ Ladislav Kříž. Podle Drábové všechny posudky SÚJB ukazují, že svary v Temelíně jsou naprosto v pořádku. "Žádného technického přehodnocení se nebojíme, protože těm svarům vůbec nic není," řekla Drábová ČTK. "Kromě toho probíhá pravidelný systém provozních kontrol, příští rok se bude konat další. Ty svary budou znovu zkontrolované a ukáže se, že jsou stejně jako před 15 lety naprosto v pořádku," doplnila. Kvůli novému posudku se na německého ministra životního prostředí Altmaiera obrátila poslankyně za Zelené Sylvia Kottingová-Uhlová a vyzvala ho, aby si na Česku vyžádal další zkoušky. Altmaier to však odmítl. V odpovědi poslankyni sdělil, že nevidí "žádný bezpečnostně-technický důvod ke zpochybnění postupu dozorových úřadů na české straně". "Není možné, aby jaderná bezpečnost šla stranou kvůli diplomatické ustrašenosti," reagovala podle Spiegelu Kottingová-Uhlová, která vypracování nového posudku zadala. Údajný nezájem ministra odsoudil také předseda Platformy proti Temelínu Gerhard Albrecht. "Altmaier si zjevně myslí, že Temelín je název pro český salám," prohlásil šéf německého sdružení odpůrců jihočeské jaderné elektrárny. I on apeloval na ministra, aby do Temelína vyslal experty, kteří kvalitu svarů prověří. Temelín stojí zhruba 100 kilometrů od německých hranic a kritiku vzbuzuje především v jihoněmeckém Bavorsku, které je od elektrárny geograficky nejblíže. Do roku 2025 má být rozšířena o třetí a čtvrtý reaktorový blok, které mají více než zdvojnásobit její výkon z dosavadních 2000 megawattů. Náklady na investici se odhadují na 200 až 300 miliard Kč.