Han var medstifter af ''[[Nordisk Samfund]]'' 1865 og forfattede på dets vegne en række ''Blade til Menigmand fra danske Skandinaver'', som siden gik over til at blive ''Ugeblade til Menigmand'' (1867—69). Ligeledes var han medredaktør og flittig medarbejder af [[Gustaf Axel Knut Hamilton|Hamiltons]] ''Nordisk tidskrift'' (1866—70), hvilket nærmest forvoldte hans afskedigelse. Endnu i nogle år fortsatte han denne politiske virksomhed (var 1873—74 redaktør af ''[[Dansk Ugeblad]]''), men trak sig derefter tilbage i mismod og bitterhed imod [[Venstre]] — som han ellers i flere måder stod nær — fordi det ikke ville gøre [[forsvar]]ssagen, som han selv omfattede med sværmerisk begejstring, til sin hovedopgave. Han var desuden en varm talsmand for [[Island]]s [[selvstændighed]] og fulgte med, da kong [[Christian IX]] 1874 drog til Island for at fejre dettes tusindårsfest. Han vendte sig derefter igen til sine historiske studier, skrev nogle [[folkeskrift]]er ''Danmark i 1848'' (1873), ''[[Gustav 2. Adolf af Sverige|Gustaf Adolf]]'' (1879), og samlede endelig sine kræfter til en. grundig og aandfuld fremstilling af ''Nordboernes Aandsliv'', som han desværre kun fik halvt fuldendt (3 bind, 1878—85). I 1884 blev han [[docent]] ved [[Københavns Universitet|universitetet]] i [[nordisk sprog]] og [[Nordisk litteratur|litteratur]].
Personbillede_savnes Litteratur Historie