I en lang årrække var Knudsen hovedmanden for den folkelige og kirkelige bevægelse i det nordvestlige [[Sønderjylland]]. Han havde [[Christen Kold]] til huslærer og lod ham i hjemmet holde skole også for naboers børn, og allerede [[1841]] var tanken oppe om en [[Grundtvigianisme|grundtvigsk]] folkehøjskole. Da [[Rødding Højskole]] grundlagdes [[1844]], blev Knudsen medlem af dens bestyrelse og senere en af dens 3 tillidsmænd. I april 1848 samlede han en skare bønder og besatte [[Tønder]], men måtte siden selv ty til kongeriget. Han valgtes [[1849]] til [[Landstingsmand]], men nedlagde sit [[valgbrev]] efter at have deltaget i de 2 første samlinger. I årene [[1861]]-[[1863|63]] hørte han til de såkaldte "Klosterbrødre" (spottenavn efter et møde, der holdtes i [[Løgumkloster]] i april 1861), der krævede udstrakt frihed i kirke- og skoleforhold for [[Hertugdømmet Slesvig|Slesvig]] i håb om derved at forsone tyskerne med det danske herredømme. Ulykkerne [[Krigen 1864|1864]] brød hans livsmod, og han døde 16. juni 1866.
Titler Samfund