Nåleblade viser flere karakteristiske kendetegn – de fleste er ligesidet opbygget og svampe- og palisadevævene er ikke tydeligt adskilt. Desuden findes der nogle tosidede nåleblade (f.eks. hos [[Almindelig Ædelgran]] ''Abies alba''), som har en forskellig differentiering på henholdsvis oversiden (palisadevæv) og underside (svampevæv og et hvidt vokslag med spalteåbninger), hvad der kan minde om forholdene hos almindelige løvblade. Overfladen af hudceller (''mesodermis'')hos visse [[Fyrreslægten|Fyr]]-arter er forøget ved listeformede indposninger. Mellem disse celler og overhuden (''epidermis'') ligger et dødt væv, det såkaldte ''hypodermis'', der har ekstra tykke cellevægge. Overhudens celler er næsten fuldstændigt udfyldt med vægfortykkelser af anden eller tredje orden og har kun smalle forbindelseskanaler til nabocellerne. Inde mellem hudvævets celler og i bladets længderetning ligger [[harpiks]]kanaler, og den ene eller de to uforgrenede ledningsstrenge er omgivet af en fælles strengskede (''endodermis''). Stoftransporten mellem ledningsstrengene og hudcellerne foregår gennem et specielt gennemløbsvæv og gennem korte [[trakeide]]r. Ledningsstrengene består som i skuddet og roden af vedceller (''xylem'') og siceller (''phloem''). Derimellem findes et tyndt [[kambium]]lag, der tjener til nydannelse af siceller hos flerårige nåleblade (siceller er meget kortlivede). Derimod bliver vedceller ikke nydannet i nævneværdigt omfang.
Naturvidenskab