== Baggrund ==
Efter at både det Tyske Forbund og den holstenske stænderforsamling havde afvist [[fællesforfatningen]] fra 1855 og efter at holstenske deputerede havde forladt det fælles rigsråd, udstedte kongen den 30. marts 1863 en af [[C.C. Hall]] udformet [[kundgørelse]], hvorved Holsten og Lauenborg skulle få en ny forfatning (kundgørelse af 30. marts 1863).<ref>{{Harvnb|Neergaard|1916|p=613}}</ref> De tyske stormagter protesterede og den tyske forbundsdag vedtog den 9. juli 1863, at kundgørelsen skulle tilbagekaldes inden seks uger. Alligevel forelagde udenrigsminister Hall få uger senere, den 28. september 1863, et udkast til en ny fælles forfatning kun for Danmark og Slesvig. Den internationale reaktion var forudsigeligt negativ. Den engelske regering opfordrede Danmark at trække kundgørelsen af 30. marts tilbage og den svensk-norske regering stillede sig modvillig overfor de forhandlinger om en fælles nordisk alliance, som den svenske konge [[Karl 15. af Sverige|Karl 15.]] havde tilbudt [[Frederik 7.]] <ref>Knud Rasmussen: ''General de Meza og Den Dansk-Tyske Krig 1864''.
Universtitetsforlag, Odense 1997, {{ISBN|87-7838-266-1}}, side 28.</ref>.
Historie