Efter [[2. Slesvigske Krig|krigen i 1864]] måtte det danske monarki afstå hertugdømmerne Slesvig, [[Hertugdømmet Holsten|Holsten]] og Lauenburg til [[Preussen]] og [[Østrig-Ungarn|Østrig]]. Slesvig blev administreret af Preussen, Holsten af Østrig. I [[1866]] udbrød der krig mellem de to tyske stormagter. Preussen vandt krigen, og Østrig måtte afstå sin del af byttet fra [[1864]] ved [[Pragfreden]]. [[Napoleon 3. af Frankrig]] fik dog indsat en bestemmelse om, at indbyggerne i Nordslesvig ved lejlighed kunne få lov til at stemme om, hvorvidt de ville høre til Danmark eller Preussen. Denne paragraf 5 blev efter aftale med Østrig ophævet af Preussen i 1879. Derefter var der umiddelbart intet håb om en ændring af det statslige tilhørsforhold. Ved [[Optant-konventionen]] i 1907 anerkendte Danmark endelig dette forhold.
Historie