I [[451]], da han ankom til provinsen [[Belgica]] med en halv million mand (ifølge [[Jordanes]]), stod hans virkelige hensigt klar. Den [[7. april]] erobrede han [[Metz]], og Aëtius satte sig i bevægelse for at standse ham. Han samlede tropper hos [[franker]]ne, [[burgunder]]ne og [[galler]]ne. Attilas fortsatte fremtrængen mod vest overbeviste den vestgotiske konge, [[Theoderik 1.]] om, at han burde gå i forbund med romerne. De samlede hærstyrker nåede [[Orléans]] før Attila, og det standsede og afbøjede den hunniske fremrykning. Aëtius optog forfølgelsen og nåede hunnerne på et sted, der kaldes ''de katalauniske marker''. Den nøjagtige placering kendes ikke, men man formoder, at det drejer sig om egnen ved [[Châlons-en-Champagne]]. De to hære stødte sammen i et stort slag, som man almindeligvis antager, at den gotisk-romerske alliance vandt. Det er dog ikke helt sandt, for dels faldt Theoderik i slaget, dels måtte Aëtius opgive at forfølge hunnerne, men slaget havde vist, at Attila lod sig standse. Han trak sig tilbage og forberedte i stedet sit felttog mod Italien.
Historie