Der er lavet såkaldte [[metaanalyse]]r, som netop er lavet for at påpege, hvor skadelig passiv [[rygning]] kan være for ikke-rygere.
Gennem en rygende [[ægtefælle]], opstår der [[statistisk]] [[signifikant]] for, at den ikke-rygende ægtefælle bliver ramt af [[lungekræft]]. Jo højere udsættelsesgraden af røgen er, desto højre bliver risikoen også. [[Mænd]]s udsættelsesgrad bliver forøget med 30 pct. mens risikoen bliver forøget med 20 pct. til kvinder.<ref name=sst>[https://www.sst.dk/Sundhed%20og%20forebyggelse/Tobak/Fakta_om_tobak/Passiv_rygning/Helbredsmaessige_konsekvenser.aspx] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20090515140722/http://sst.dk/Sundhed%20og%20forebyggelse/Tobak/Fakta_om_tobak/Passiv_rygning/Helbredsmaessige_konsekvenser.aspx |date=15. maj 2009 }} Sundhedsstyrelsens egen hjemmeside</ref> Samme undersøgelser viser, at passiv rygning kan øge risikoen for en akut [[hjertesygdom]] med 25-35 pct. Dernæst viser resultaterne også en klar sammenhæng mellem passiv rygning og skadelig påvirkning af [[luftvejssystemet]]. Sammenhængen her, er dog størst for [[voksne]].
Det er specielt for [[børn]], hvor risikoen for skadelig eftereffekt af passiv rygning er størst. Risikoen for at få astmatisk [[bronkitis]], eller [[astma]] øges med 50 pct. hos børn af rygere kontra børn af ikke-rygere. <ref>[https://sundhedsstyrelsen.dk/da/sundhed/tobak/fakta/passiv-rygning/helbredsmaessige-konsekvenser/saerligt-foelsomme-grupper] Sundhedsstyrelsen - Helbredsrisici ved passiv rygning hos særligt følsomme grupper.</ref>
Kultur