Skønt han måtte tilbringe resten af sit liv i [[eksil]], gjorde han en storslået [[akademisk]] karriere ved flere store universiteter, bl.a. [[Oxford University|Oxford]] og [[Yale]]. Efter at være gået på [[pension]] i [[1939]], var han en årrække [[direktør]] for Yale's [[arkæologi]]ske afdeling.
Igennem sin karriere publicerede han en stor mængde forskning igennem artikler, essays og fagbøger. Han skrev på [[Russisk (sprog)|russisk]], [[Tysk (sprog)|tysk]], [[Fransk (sprog)|fransk]] og [[Engelsk (sprog)|engelsk]], samtidig med at han virkede inden for fagområderne [[arkæologi]], [[epigrafik]], [[historie]], [[filologi]], [[papyrologi]] og [[numismatik]] – en multihistoriker af første klasse. Rostovtsev skabte stor opmærksomhed i 1927 med sit værk ''Social and Economic History of the Roman Empire,'' der tydeligt bar præg af hans holdning til det faldne russiske borgerskab, samtidig med at han brugte alt for mange moderne termer og begreber til at beskrive den [[antikken|antikke]] [[økonomi]]. Værket er i dag forældet, men det bliver stadig brugt inden for studier af romersk økonomi.
Hans andet store værk og måske hans bedste, var trebindsværket fra [[1941]] ''Social and Economic History of the Hellenistic World,'' der på trods af at det i eftertiden er blevet udsat for megen kritik (bl.a. af [[Moses I. Finley]]), stadig er brugbart inden for studiet af [[hellenistisk]] økonomi. Rostovtzeffs værker om antik økonomi var nærmest som en stor buster for studiet af antikkens økonomi, der i eftertiden er blevet flittigt studeret som en følge af Rostovtzeffs grundarbejde.
Litteratur Titler Samfund Sprogforskning Videnskab Humaniora Organisationer Uddannelsesinstitutioner Universiteter