Trods rigdommen tilkendegav kongen den 5. september 1529<ref name=":9">Erslev, Kristian (1879). ''DANMARKS LEN OG LENSMÆND I DET SEXTENDE AARHUNDREDE (1513-1596)''. København, Danmark; Jacob Erslevs Forlag, s. 154</ref> at hofmanden [[Hans Emmiksen]] af klosterets munke var valgt,<ref name=":2" /> frem for dets alderdomssvækkede abbed, som dets forvalter til sin død, da ”klosterets gods daglig vindes fra det, og brødrene i lang tid ikke har fået deres nødtørft efter deres regels udvisning”.<ref name=":1" /> Hans Emmiksen udnævntes samtidig som [[lensmand]] der af kongen,<ref name=":8" /> som frem for munkene selv<ref name=":7" /> nok foranledige valget.<ref name=":10">Daugaard, Jacob Brøgger (1830). ''Om de danske klostre i middelalderen''. København, Danmark; Andreas Seidelin, s. 407</ref> Alene i klosterets [[avlsgård]] var der da 20 [[okser]] med to [[plov]]e, 27 store og små [[stud]]e, 42 køer, 26 [[kvie]]r og [[ungnød]], 100 får, 53 svin, otte gamle [[øg]], og 13 unge øg og åringer (årgamle [[Hest#Navne|plage]]).<ref>Rasmussen, Poul (1958). ''Essenbæk Klosters jordegods i Sønder Hald herred'' i ''HISTORISK AARBOG FRA RANDERS AMT 1958''. Randers, Danmark; Randers Amts historiske Samfund, s. 28</ref>
=== Nyere tid ===
En munk fra klosteret halshuggedes i 1537 for voldtægt,<ref name=":10" /> og i 1540 konfiskeredes klosteret af kongen.<ref name=":11">Mariager, Rasmus (1937). ''ESSENBÆK SOGNS HISTORIE: SAMLET OG UDGIVET AF R. Mariager''. Odder, Danmark; Duplikeringsbureauet, s. 11</ref> Omkring den tid fik [[Axel Juul]] det i pant for 3.000 [[daler]] – en sum der i 1546 var øget til 4.000 daler.<ref name=":9" /> Munkene forlod tidligt klosteret,<ref name=":11" /> og den 3. april 1548 bestemte kongen at det skulle være en del af [[Dorothea af Sachsen-Lauenburg|dronning Dorotheas]] [[livgeding]]. Han betalte derfor pantet,<ref name=":7" /> men senere fik hun i stedet [[Sønderborg Slot|Sønderborg]] og [[Nordborg Slot|Nordborg]] som livgeding,<ref>Hansen, Karl (1832). ''Danske Ridderborge, beskrevne tildeels efter utrykte Kilder''. København, Danmark; Hofboghandler Beekens Forlag, s. 140</ref> og i 1550 indlemmedes klosteret i [[Dronningborg Len]].<ref>Caspersen, Erling (1977). ''Det forsvundne Essenbæk Kloster'' i ''Årsskrift 1977''. Auning, Danmark; Lokalhistorisk Forening for Sønderhald Kommune, s. 27</ref> [[Hans Stygge]], som var lensmand der, fik ligene af Stig Tokesen ”Hvide”<ref name=":12">Mehlsen, Ejnar (1919). ''Essenbæk Kloster'' i ''Aarbog udgivet af Randers Amts Historiske Samfund. Årgang 13. 52-60''. Randers, Danmark: Randers Amts Historiske Samfund, s. 54</ref> og dennes hustru Margrethe<ref name=":0" /> flyttet til [[Dronningborg Slot|Randers Slotskirke]],<ref name=":12" /> og Bjørn Andersen, som ejede [[Stenalt]], fik ligene af Stig Andersen ”Hvide”<ref>Hansen, Karl (1832). ''Danske Ridderborge, beskrevne tildeels efter utrykte Kilder''. København, Danmark; Hofboghandler Beekens Forlag, s. 135</ref> og Tove Andersdatter flyttet til [[Ørsted Kirke (Norddjurs Kommune)|Ørsted Kirke]].<ref name=":0" />
Religion Bygninger,_konstruktioner_og_anlæg