== Stasi-arkiverne ==
[[Fil:Berlin Stasi Normannenstrasse 2005.jpg|thumb|Stasis hovedkvarter i Normannenstraße i Berlin-bydelen [[Lichtenberg]]. I dag er hovedkvarteret museum.]]
I december 1989 besatte østtyske borgerretsforkæmpere Stasi-kontorer, først i [[Leipzig]] så i andre ''Bezirke'' (kredse). Endelig skulle den forhadte tjeneste stilles til ansvar. Mens de regionale Stasi-enheder lå hen, fortsatte hovedkontoret i Berlin-Lichtenberg dog sit arbejde, nu omdøbt til Institutionen for national sikkerhed. Så kom der [[rygte]]r om, at Stasi ville ødelægge sine arkiver for at slette alle spor. Borgerbevægelsen ''Neues Forum Berlin'' (= Nyt forum Berlin) organiserede den 10. januar [[1990]] en [[demonstration]] foran hovedkontoret i Berlin-Lichtenberg. Bevæbnet med [[spraydåse]]r, [[kalk]] og [[mursten]] agtede folkemængden at mure bygningens indgange til, som indbyggerne i [[Erfurt]] havde gjort ved deres Stasi-kontor nogle uger forinden. Den militære statsadvokat og politiet inviterede aktivisterne ind til forhandlinger, men med en folkemængde på flere tusinde stående uden for begyndte man at frygte, at nogen ville komme til skade. En [[katolsk]] [[præst]] i borgerkomiteen bad om, at den ene port blev åbnet. Vagterne var uforberedte, og snart var begge porte åbnet. Tusindvis af demonstranter strømmede ind i den forhadte bygning, og snart blev et bjerg af sagsmapper offentliggjort. Et stort antal mapper – først og fremmest fra udlandsspionagen ledet af [[Markus Wolf]] - "manden uden ansigt" – var allerede slettet, men mange hylde-kilometer med sagsmapper afslørede alligevel overvågningens enorme omfang. Tre dage efter borgernes aktion blev Stasi/Institutionen for national sikkerhed formelt opløst efter ordre fra den østtyske ministerpræsident [[Hans Modrow]].<ref>Annette Storeide: ''Arven etter Hitler'' (s. 215)</ref>
Historie Videnskab Humaniora