Hans nye arbejde skaffede ham i [[1847]] udstillingsmedaljen i København, den første gang, denne blev tilkendt en billedhugger. – I slutningen af 1845 og begyndelsen af 1846 skabte han ''Panterjægeren'', i hvilken gruppe han godtgjorde, at han fuldt ud mægtede at forbinde [[naturalisme (billedkunst)|naturalisme]] med idealitet og det yderste momentane i kunsten med klassisk ro. Han havde her frigjort sig fra antikken og fra alt konventionelt og gik lige løs på selve naturen; han viste en fuldendt forståelse af det menneskelige legeme, og indtil de mindste detaljer udtalte sig hans eminente formsans. Med ''Panterjægeren'' fik Jerichau sit gennembrud<ref>{{Cite web |url=http://www.smk.dk/udforsk-kunsten/highlights/jens-adolf-jerichau-panterjaegeren/ |title=Statens Museum for Kunst: Jens Adolf Jerichau: Panterjægeren |access-date=15. februar 2013 |archive-date= 8. februar 2018 |archive-url=https://web.archive.org/web/20180208051334/http://www.smk.dk/udforsk-kunsten/highlights/jens-adolf-jerichau-panterjaegeren/ |url-status=dead }}</ref> og denne succes var indirekte årsag til ægteskabet med Elisabeth Baumann.<ref>Max Bendixen, ''Verdensdamen, Elisabeth Jerichau-Baumann'', {{ISBN|9788770810319}}, side 25</ref>
Titler Kunst Samfund Historie Videnskab Organisationer Uddannelsesinstitutioner Universiteter