== Betydning ==
Vornedskabets betydning kom først og fremmest til at bestå deri, at det stillede fæstebønder og -husmænd langt ringere ved forhandlinger med deres modpart, godsejerne, en tilfældet ellers ville være. Dette gjaldt især ved [[fæste]], hvor fæsteren måtte overtage gård og hus på en række betingelser omfattende fx [[indfæstning]], [[landgilde]] og [[hoveri]]. Danske Lov havde fastlagt, at "''den vornede er pligtig til at antage hus eller gård, som hans husbond hannem på sit eget forelegger''".<ref name="lø 29">Løgstrup, s. 29</ref> Uden for vornedskabets område kunne fæstere afvise de vilkår, som fæstet blev tilbudt på, og søge andetsteds hen, hvor fæste kunne opnås på bedre vilkår<ref name="lø 28">Løgstrup, s. 28</ref>, men indenfor vornedskabets område forelå denne mulighed ikke, og fæsteren måtte i realiteten overtage fæstet på godsejerens vilkår.<ref name="lø 29"/> Påden anden side forelå muligheden for godsejeren for at lade fæstere flytte fra et sogn med en del af godset til et andet sogn med en anden del af godset.<ref name="lø 256">Løgstrup, s. 256</ref> Vornedskabet sikrede således godsejere en reserve at egnede karle, der kunne overtage et fæste, hvis en eksisterende fæster blev for besværlig og at der kunne gives en acceptabel begrundelse for opsigelse af fæstet fx manglende overholdelse fra bondens side. Vornedskabet var således de facto "et tvangsmiddel til at sikre arbejdskraft til landbruget".<ref name="lø 25">Løgstrup, s. 25</ref>
Historie