=== Lystspilsdigter ===
[[Fil:Henrik Hertz 1834.jpg|thumb|200px|Henrik Hertz i 1834. Efter maleri af [[Ditlev Blunck]].]]
I den unge æstetiserende klub drejede diskussionen sig ofte om muligheden af at få et dansk lystspil med levedygtighed bragt til veje. Hertz, hvis digteriske produktion hidtil udelukkende havde været lyrisk og haft en afgjort tungsindig karakter, var vel nu og da falden på den tanke at skrive et skuespil, men det var da altid tragedien, der foresvævede ham som det eneste rette og mulige. Under påvirkning af lystspildebatterne gjorde han sig lidt efter lidt fortrolig med tanken om en komisk skuespildigtning og lagde planen til en komedie, der skulle skildre de grasserende privatteatres udskejelser.<ref>[https://runeberg.org/dbl/7/0413.html Hansen, s. 411f]</ref> Det var hans agt at udføre den med de holbergske masker og i Holbergs sprog; denne mislige idé opgav han dog snart, men da stykket – ''Hr. Burchard og hans Familie'', lystspil i fem akter – længere hen (i den første halvdel af 1826) blev skrevet, beholdt det dog i dialog og i skildringen af et par af hovedpersonerne stærke spor af den oprindelige hensigt. Imidlertid havde Heibergs [[vaudeville]] brudt isen, der forstenende lå om den danske skueplads, og for en frisk brise kunne en national lystspildigtning styre i havn. Hertz indleverede – anonymt, ligesom de nærmest følgende arbejder -- sit stykke til teatret, det blev antaget og opførtes første gang 14. marts 1827, i alt seks gange. Hans næste lystspil, ''Flyttedagen'' (1828), ligeledes i fem akter og ligeledes en lokalkomisk [[satire]], viser en voksende teknisk færdighed og en stræben bort fra den direkte holbergske påvirkning, om det end er mere gammeldags i form og sprog end den tid, det vil skildre. Det tredje femakts-lystspil, ''Emma'', med dets analyse af en interessant personlighed og en ejendommelig situation anså Hertz derimod så vel i de forhold, det støtter sig på, som i karakter og dialog for ''en Datter af vor egen Tid'' og stillede det i henseende til disse egenskaber som jævnbyrdigt med sine bedste arbejder.<ref>[https://runeberg.org/dbl/7/0414.html Hansen, s. 412]</ref>
Religion Samfund Historie Organisationer Uddannelsesinstitutioner Religionsvidenskab