<gallery widths="200px" heights="180px" perrow="3" caption="Kinesiske pavilloner">
File:The Chinese House, Stowe - geograph.org.uk - 886702.jpg|Kinesisk pavillon, [[Stowe House]], [[Buckinghamshire]] [[:en:Stowe_House#Stowe Landscape Gardens|(en)]]
File:Drottningholm Chinesischer Pavillon.jpg|Kinesisk pavillon, [[Drottningholm]], Stockholm [[:sv:Drottningholms_slott#Engelska parken|(sv)]]
</gallery>
Enhver digter, kunstner eller filosof, ja ethvert
dannet menneske, måtte tage sit standpunkt til
den. Meget få var i tvivl om landskabshavens
høje åndelige værdi, og dens kunstneriske
udtryksmulighed ligestilledes med maleriets.
Stridighederne stod kun om de forskellige skolers
principper. De ivrigste var de germanske lande,
hvor genren ret passede ind i den nyvakte
[[Romantikken|romantiske bevægelse]], med dens svaghed for det
uklare udtryk og for det sentimentale. Den
smukkeste litterære repræsentation for hele formen
fandt i øvrigt sit udtryk på dansk grund,
nemlig i Kielerprofessoren [[C.C.L. Hirschfeld|Hirschfelds]] smukke fembinds
værk: ''Theorie der Gartenkunst'' fra o. 1780, der fandt stor
udbredelse og blev oversat til fransk.
Kunsthistorie