Et eksempel er også [[Rønde]] på [[Djursland]]: Rønde var i midten af 1800-tallet en forholdsvis stor [[landsby]] med 4 gårde og 29 huse, overvejende boliger for daglejere og husmænd tilknyttet [[Kalø Hovedgård|Kalø]] gods, desuden [[skole]] og [[kro]]. I 1850-erne skete en regulering af landevejen til [[Århus]], hvorved en række nye bolsteder oprettedes langs den nye vej. [[1856]] flyttede også kroen derop. Snart fulgte en [[læge]], derefter [[bageri]], [[købmand]], [[urmager]], [[smedie]] og et stort [[snedkeri]] med 6 svende og lærlinge, samt en politibetjent. Dette "Ny Rønde" lå dog tæt på den gamle landsby. På overgangen mellem de to bebyggelser oprettedes en sammensat korn-, tømmer- og manufakturhandel, der dog snart indskrænkedes til manufakturhandel alene. I 1870-erne byggedes jernbanerne på Djursland, men uden om Rønde, og dette fik følger. Endnu i 1880 var der et [[teglværk]], [[maskinsnedkeri]], en tømrermester og 4 murermestre i byen, i 1890 var kun snedkeriet og en murermester tilbage. Omkring århundredeskiftet blev Rønde skildret således: "''Rønde, ved landevejen, med missionshus (opf. 1888), skole, højskole (opr. 1894), lægebolig (2 læger), dyrlæge, købmandshandel, håndværksdrift, cementstøberi m.m., kro, markedsplads (marked i marts, sept., og nov.), telegraf- og telefonstation samt postkontor''". Befolkningsudviklingen viste en fremgang fra omkring 174 indbyggere i 1850 til 543 i 1880, men derefter stagnerede den fastboende befolkning frem til 1901; landbrug udgjorde vedvarende omkring en fjerdedel af sysselsætningen<ref>Stilling, s. 256-263</ref>.
Samfund Historie Migration