== Arbejde for artilleriet ==
Efter Dybbøls fald var Jonquières en kort tid artillerikommandør på [[Als]], men kaldtes derefter, til trods for overkommandoens indsigelse, af [[Krigsministeriet]] til [[København]] for atter at overtage konstruktionsvirksomheden. Det følgende år blev han imidlertid [[oberstløjtnant]], kommandør for artilleristaben og straks efter oberst samt chef for det kgl. artilleri, fungerende overtøjmester mm. I [[1866]] forfremmedes han til [[generalmajor]] og var medlem af den forsvarskommission, hvis forslag dannede grundlaget for [[Hærloven]] af [[1867]], ved hvis gennemførelse Jonquières blev [[general]], generalinspektør for artilleriet mm. samt i [[1868]] generalinspektør for søartilleriet. Som sådan udøvede Jonquières atter en betydelig indflydelse, om end hans stilling ingenlunde var let, da man i artilleriet var noget misfornøjet med den beskedne stilling, som Hærloven af 1867 anviste våbenet. Denne misnøje kom til orde, da Jonquières, efter at [[Fransk-tyske krig|krigen]] [[1870]]-[[1871|71]] havde vist [[bagladekanon]]ens overlegenhed over [[forladekanon]]en, ikke straks ville søge den erstattet. Det må dog regnes ham til fortjeneste, at han ventede med indførelsen af en 9 cm's Kruppsk bagladekanon til 1876, da spørgsmålet først var modent til afgørelse. I øvrigt fremmede han tilvejebringelsen af riflet panserskyts af støbejern, såvel forlade- som bagladekanoner.
Historie