Frobisher hjembragte fra sin rejse nogle sorte sten. Ved et tilfælde mente man, at de indeholdt [[guld]]. Det blev bekræftet ved nøjere undersøgelser, skønt [[probermester]]en i [[Tower]] ikke mente det. Nu var det ikke vanskeligt at få oprettet et [[handelskompagni]], som året efter, 1577, udrustede en ny ekspedition, hvis hovedformål var at søge efter guld. Ekspeditionen afsejlede den 26. maj fra Blackwall og kom den 17. juli til [[Frobisherstrædet]]. Skibene blev ladede med den formentlige guldmalm og nåede heldigt tilbage til England. Her blev Frobisher modtaget med megen udmærkelse af dronning [[Elisabeth 1. af England|Elisabeth 1.]] som opdager af et rigt guldland, hvilket dronningen gav navnet "Meta Incognita". 1578 fik Frobisher kommandoen over en flåde på 15 skibe, til dels regeringens, med hvilke han skulle gå til "Meta Incognita" for derfra at hjembringe guldmalm. Den 31. maj afsejlede flåden fra [[Harwich]], og den 20. juni lykkedes det Frobisher at lande på Grønlands sydkyst. Han tog landet i besiddelse for den engelske krone og kaldte det Vestengland. Den 2. juli fik flåden landet ved Frobisherstrædet i sigte og styrede ind imod det, men på grund af [[sne]] og [[tåge]] kom Frobisher ind i et stræde, der snart erkendtes ikke at være det rette. Han kaldte det »Mistaken Strait« (i dag kendt som [[Hudsonstrædet]]). Frobisher sejlede med en del af skibene omkring 160 sømil ind i det nye stræde. Søen lå da isfri for ham, og han tvivlede ikke på nu at være på den rette vej til ''Cataya'' (Kina), men på grund af ekspeditionens hovedformål måtte han vende tilbage til Frobisher Stræde. Flåden kom lykkelig til England i begyndelsen af oktober og medbragte 1300 t af malmen. Da man senere måtte erkende de formentlige guldmalmes værdiløshed (det var [[svovlkis]]), endte guldsøgningen i finansielle tab og bitre skuffelser.
Videnskab