Med denne strid begynder for øvrigt den mellem Martensen og biskop [[Hardenack Otto Conrad Laub]] <ref>Biskop [[Hardenack Otto Conrad Laub]]. Opslag i [[Dansk Biografisk Leksikon]]: ([https://runeberg.org/dbl/10/0128.html X, 128])</ref> førte, efter deres død udgivne brevveksling («Biskop Otto Laubs Levned» II, 1, [[1886]]), der i mindre stil danner et sidestykke til den dornerske. 1863 udsendte han sit skrift «Til forsvar mod den såkaldte Grundtvigianisme», det betydeligste bidrag, der er givet af nogen enkelt mand til en kritisk vurdering af denne kirkelige retning. [[1867]] udgav han mod Rasmus Nielsen, der utrættelig polemiserede mod dogmatikken, sit skrift «Om Tro og Viden», hvori han hævdede begges enhed og afviste «Konkordaterne» imellem dem; heller ikke videnskaben kan blive stående ved det logiske eller fysiske, men kun ved det etiske gudsbegreb, i hvilket <!-- begge hine ere indeholdte --> begge disse er indeholdt som momenter. Gud er både ideernes idé og naturprincippet; han er den naturfrie, men ikke den naturløse Gud: hans væsen må indeholde en fysis, en alfylde af kræfter og virksomhedspotenser. Denne udvikling, i hvilken en påvirkning af Schellings senere standpunkt ikke kan miskendes, indeholder en række nye synspunkter for gudsbegrebet og den evige guddommelige livsproces, ud over dem, han havde givet i dogmatikken.
Litteratur Historie Lister_over_personer Videnskab Organisationer Uddannelsesinstitutioner