'''Poljanere''' ({{lang-pl|Polanie}}; {{lang-uk|Поляни}}, {{Lit|Poljany}}; {{lang-ru|Поляне}}, {{Lit|Poljane}}) var en slavisk stamme mellem [[500-tallet|500]] og [[800-tallet]], der blev omtalt i [[Nestorkrøniken]]. Poljanerne beboede begge sider af [[Dnepr]] fra [[Ljubetsj]] og langs de nedre løb af floderne [[Ros]], [[Sula (flod)|Sula]], [[Stuhna]], [[Teteriv]], [[Irpin]], [[Desna]] og [[Pripjat]]. I den tidlige [[middelalder]] var der to slaviske stammer, der bar navnet på Polanere, den anden er de vestlige Polanere (forfædre til de moderne [[polakker]]). Navnet stammer fra det [[Gammel østslavisk sprog|gamle østslaviske ord]] ''поле'' eller ''поляна'' ({{Lit|poljana}}), der betyder "eng", fordi poljanerne var bosat på de åbne enge langs floderne.<ref>H. Łowmiański, ''Początki Polski'', P. 2, Warszawa 1964, p. 66, 106.</ref> Omkring 862 blev poljanerne knyttet til det gamle Rus. Efter den gamle Rus-hovedstad var blevet flyttet til deres hjemby Kijev, blev det poljanske sprog til hovedsprog i [[Kijevriget]]. Poljanerne var den første ikke-Rus stamme der ændrede deres navn til Rus og spillede en central rolle i dannelsen af ukrainske genetik. [[ukrainsk (sprog)|Ukrainsk]], [[hviderussisk (sprog)|hviderussisk]] og sandsynligvis [[Rusinsk (sprog)|rusinsk]] har rødder i poljansk sprog.
Historie Kultur