Han døde allerede 1807 men har i sin korte levetid udfoldet en genial og banebrydende experimental virksamhed på det fysisk-fysiologiske område, til dels med udgangspunkt i [[Luigi Galvani|Galvanis]] og [[Alessandro Volta|Voltas]] forsøg.
Resultaterne foreligger i flere større og mindre afhandlinger, der både i indhold og fremstilling vidner om en rigt begavet ånd.   Først i den senere tid har de dog fået fortjent opmærksomhed. Således har han publiceret: ''Forskjellige galvaniske Forsøg'' (i ''Nyt Bibliothek for Fysik, Medicin og Økonomi'', udgivet af [[Carl Gottlob Rafn|Rafn]], IV),  sin doktordissertation om oprindelsen til den dyriske varme og ''Beiträge zu einer künftigen Physiologie'' (1805). Også i [[Ludwig Wilhelm Gilbert|Gilberts]] ''[[Annalen der Physik]]'' (bind XV og XXV) gives udførlige fremstillinger af hans undersøgelser. I disse arbejder har han eksperimentalt påvist varmeudvikling både ved galvanisk strøm og ved muskelkontraktion og givet en fuldt udviklet teori om varmens dynamiske oprindelse, i det han navnlig lægger vægt på udjævningen af plus- og minus-elektricitet. Han har der også meddelt en den gang ny konstruktion af galvaniske søjler af fugtige organiske stoffer (af nerve- og muskelvæv, agaricus med salmiak) og på Galvanis frøpræparat demonstreret trækning ved muskelens berøring navnlig med en skråt gennemskåren nerve. Han synes væsentlig at have været [[autodidakt]]. [[Peter Ludvig Panum|Panum]] formoder at han har fundet støtte hos den jævnaldrende [[H.C. Ørsted]], men det er næppe rigtigt. Den store nytte og støtte, Buntzen har haft af sin kollega instrumentmageren [[Jeppe Smith]]s fortrinlige fysiske apparater, fremhæver han selv i sine arbejder.
Personbillede_savnes Historie