Ligeledes har han haft betydning for udviklingen af [[transpersonlig psykologi]], som beskæftiger sig med menneskets åndelige oplevelser. Den tyske psykolog Jürgen Kriz ser Jungs psykologi som en klassisk tilgang til transpersonlig psykologi.<ref>Jürgen Kriz: ”Transpersonale Psychologie” i ”Handwörterbuch Psychologie”</ref>
[[Fil:Tumba Jung II.jpg|thumb|240px|Jungs familiegrav i Küsnacht. På gravstenen havde Jung bestemt, at der skulle stå: ''”Kaldet og ukaldet vil Gud være tilstede.”'' (på [[latin]]: ''“Vocatus atque non vocatus Deus aderit.”'')]]
Jung er blevet brugt til kritikken af, men også til fornyelsen af, kristendommen og den kristne spiritualitet, og han påvirkede dialogen mellem verdensreligionerne. Den schweiziske teolog Christoph Morgenthaler (1966–1971) har sagt, at Jung har formået at holde liv i fornemmelsen af det religiøses betydning for mennesket.<ref>Christoph Morgenthaler: Carl Gustav Jung, s. 243 ff.</ref>
 
Jung har dog spillet en forholdsvis lille rolle i den akademiske psykologi. Hans synspunkter er blandt andet blevet kritiseret af Freud. Kritikken er først og fremmest rettet mod Jungs begreb om det ubevidste, som efter Freuds mening er for bredt. Freud mente, at indholdet af det ubevidste er aftryk af ''individets'' oplevelser i dets levetid. Han afviste tanken om en kollektiv arv af psykisk materiale fra forfædrene – og afviste dermed tanken om det kollektive ubevidste.<ref>Deirdre Bair: C. G. Jung. Eine Biographie. Aus dem Amerikanischen von Michael Müller. BTB, München 2007, S.&nbsp;147.</ref> Men så begrænset Jungs indflydelse end har været på den akademiske psykologi, des større har den været uden for den.
Litteratur Titler Samfund Historie Videnskab Organisationer Uddannelsesinstitutioner Universiteter