Senator Barea Soranus tog sit liv efter at være dømt til døden. Hans datter Servilia blev anklaget for at have opsøgt [[Troldmand|troldmænd]] i forbindelse med sin fars [[skæbne]], men i virkeligheden med [[hævn]]tanker mod kejseren.<ref>[https://theodora.com/encyclopedia/s2/barea_soranus.html Barea Soranus - Encyclopedia<!-- Botgenereret titel -->]</ref> En anden stoiker, Thrasea Paetus, havde rejst sig og forladt senatet i 59, da de andre gratulerede Nero med hans mors død; i 63 trak Thrasea sig helt fra det offentlige liv i protest mod Neros livsførelse. I 66 forsøgte hans fjender at knytte ham til sammensværgelsen. Thrasea havde skrevet en [[biografi]] om [[Cato den Yngre]], der begik selvmord hellere end at underkaste sig [[Julius Cæsar]]; selv foretrak Thrasea selvmord fremfor at underkaste sig Nero. Sine sidste timer tilbragte han i samtale om sjælens udødelighed med sin datter Fannias ægtemand, Helvidius Priscus;<ref>[https://oxfordre.com/classics/view/10.1093/acrefore/9780199381135.001.0001/acrefore-9780199381135-e-3002#acrefore-9780199381135-e-3002 Helvidius Priscus - Oxford Classical Dictionary<!-- Botgenereret titel -->]</ref> den [[Kynisme|kyniske]] filosof Demetrius;<ref>{{Cite web |url=http://en.antiquitatem.com/demetrius-the-cynic-philosophia-power |title=Demetrius the Cynic and his relationship with Emperors Caligula, Claudius, Nero, Vespasian, Titus and , Domitian? (Intellectuals against the power)<!-- Botgenereret titel --> |access-date=11. oktober 2019 |archive-date=27. oktober 2019 |archive-url=https://web.archive.org/web/20191027153050/http://en.antiquitatem.com/demetrius-the-cynic-philosophia-power |url-status=dead }}</ref> og sin kone, Arria, som han overtalte til at leve videre.<ref>[https://www.britannica.com/biography/Publius-Clodius-Thrasea-Paetus Publius Clodius Thrasea Paetus | Roman senator | Britannica<!-- Botgenereret titel -->]</ref>
[[Fil:Stockholm - Antikengalerie 5 - Büste Kaiser Nero.jpg|thumb|Nero.]]
En [[Centurion (Rom)|centurion]] kom hjem til Neros tidligere lærer Seneca og beordrede ham til at begå selvmord som angiveligt medskyldig i sammensværgelsen. Seneca fik sine pulsårer åbnet, og hans kone Pompeia Paulina gjorde det samme; men Nero påbød - mest for at redde ansigt - at hun skulle leve videre. Paulina blev så bandageret, men kom sig aldrig helt.<ref>https://feminaeromanae.org/Tacitus_paulina.html</ref> Nero havde forbudt Senecas brorsøn [[Lucan]] at læse sine tekster op, enten det nu skyldtes jalousi eller Lucans sympati for republikken. Da Lucan blev beskyldt for at være med i Piso-sammensværgelsen, skal han have prøvet at redde sig selv ved at angive sin mor; men da breve blev forfalsket i hans navn for at implicere hans far, kan hans påstående [[Stikker|angiveri]] af sin mor ligeså godt være fabrikeret af anklagerne. Lucan fik ligesom sin farbror Seneca åbnet pulsårerne, og forblødte mens han citerede sine linjer om en såret soldats død. Både hans mor og hans enke slap for forfølgelse.<ref>[https://www.1902encyclopedia.com/L/LUC/lucan.html Lucan (Marcus Annaeus Lucanus), Roman poet (39-65 AD)<!-- Botgenereret titel -->]</ref>
Død Kriminalitet