[[Hulemaleri]]er skildrer haast-ørnen med et blegt hoved. Kombineret med sin [[Grib|grib-lignende]] ædeadfærd kunne dette tyde på, at den havde et skaldet hoved eller havde kortere fjer på hovedet end på andre steder af kroppen.<ref name=vanHeteren>{{Cite journal|last1=van Heteren|first1=A. H.|last2=Wroe|first2=S.|last3=Tsang|first3=L. R.|last4=Mitchell|first4=D. R.|last5=Ross|first5=P.|last6=Ledogar|first6=J. A.|last7=Attard|first7=M. R. G.|last8=Sustaita|first8=D.|last9=Clausen|first9=P.|last10=Scofield|first10=R. P.|last11=Sansalone|first11=G.|date=8. december 2021|title=New Zealand's extinct giant raptor (Hieraaetus moorei) killed like an eagle, ate like a condor|url=https://royalsocietypublishing.org/doi/10.1098/rspb.2021.1913|journal=Proceedings of the Royal Society B: Biological Sciences|volume=288|issue=1964|pages=20211913|doi=10.1098/rspb.2021.1913|pmid=34847767|pmc=8634616|s2cid=244731381}}</ref> Dette er dog usikkert; de skaldede gribbelignende hoveder synes snarere at have udviklet sig som følge af temperaturregulering, i hvert fald delvist,<ref>{{Cite journal|last=Walker|first=Matt|title=Why do vultures have bald heads? The role of postural adjustment and bare skin areas in thermoregulation|url=https://www.gla.ac.uk/news/archiveofnews/2008/march/headline_69551_en.html#:~:text=By%20changing%20their%20posture%20to,quarter%20in%20certain%20hot%20conditions.|journal=University of Glasgow}}</ref> og ådselsfugle i koldere klimaer som f.eks. den [[Mallemuk|sydatlantiske mallemuk]] har ofte fuldt fjerede hoveder. Som fast beboer i en kølig tempereret skov ville haast-ørnen have haft mindre behov for temperaturregulering end en større [[tropisk]] grib.
Naturbeskyttelse