== Forskning ==
Henrik Skov Kristensen har som en af de første besættelsestidshistorikere af den generation, der ikke selv har oplevet krigen, medvirket til at nytegne billedet af den danske besættelsestid, og han har skrevet og redigeret flere bøger, ligesom han har leveret en lang række bidrag til antologier, samleværker, leksika og tidsskrifter. Allerede i studietiden udførte han sammen med to medstuderende, [[Claus Kofoed]] og [[Frank Weber]], grundige arkivstudier i primært [[Storbritannien]] vedrørende vestallieredes luftangreb i [[Danmark]] under [[2. Verdenskrig]]. Dette arbejde klarlagde ikke kun en lang række faktiske hændelser, det gav også ny viden om de allieredes opfattelse af den danske [[sabotage|jernbanesabotages]] militære betydning. I årene efter ansættelsen i [[Frøslevlejren]] har Skov Kristensen koncentreret sin forskning primært om besættelsestiden i Sønderjylland i almindelighed og Frøslevlejren/Fårhuslejren i særdeleshed. Vigtig er hans forskning i [[retsopgøret]] efter krigen mod- og interneringen af dele af det tyske mindretal i [[Fårhuslejren]]. Denne forskning publiceredes i bogen ''Straffelejren. Fårhus, landssvigerne og retsopgøret'' som bl.a. konkluderer, at det opgør med [[nazismen]] og dens ledere, som fandt sted i [[Tyskland]], kun i mindre grad blev gennemført i det [[tyske mindretal i Sønderjylland]]. I bogen ''Gerningsmænd eller ofre? Erindringen i det tyske mindretal i Sønderjylland om nazismen, verdenskrigen og retsopgøret i komparativ belysning'' foldes dette emne ud perspektiveres yderligere, og de to bøger udgør en samlet afhandling, som gav Kristensen den filosofiske doktorgrad i 2019. Endelig udgav Kristensen i 2021 ''[[Gestapo]]s fangelejre i Danmark. Horserød 1943-44. Frøslev 1944-45'' der er et omfattende værk om de to fangelejre som baserer sig på arkivstudier, og som udfylder et hul både i Kristensens forfatterskab og i litteraturen om besættelsestiden. Skov Kristensens sønderjyske placering har givet ham en særlig indsigt i landsdelens historie. I besættelsestidssammenhæng gjorde han således allerede i 2003 (i ''Sønderjylland under krig og besættelse'') opmærksom på det slesvigske traumes og grænsespørgsmålets store betydning for den danske regerings sikkerhedspolitiske horisont og beslutninger op til og i forbindelse med den [[9. april]] 1940.
Levende_personer Litteratur Historie