== Historie ==
Patricierslægten Rømeling, der må antages at have navn efter byen [[Remmlingen]] nær [[Wolfenbüttel]] i [[Grevskabet Diepholz]], og hvis navn tidligst forekommer [[1267]], føres tilbage til dommer i [[Soest]] Roelof Römeling (f. ca. 1420), hvis søn, [[superintendent]] i [[Diepholz]] Patroclus Römeling (1481-1571) var oldefader til garnisonsmedicus i [[København]], senere i [[Glückstadt]] Conrad Rømeling (1624-1676), hvis hustru Suana (Anna) Elisabeth Ruse (Rüse) var søster til [[baron]] [[Henrik Ruse]]nsteen (1624-1679), og med hvem slægten senest [[1663]] kom her til landet; han var fader til Adelgunde Mechtilde Rømeling (1654-1714), gift med [[general]] [[Jobst von Scholten]] (1647-1721), og til general [[Patroclus Rømeling]] (1662(63?)-1736), af hvis børn skal nævnes [[generalmajor]] [[Jobst Conrad Rømeling (officer)|Jobst (Just) Conrad Rømeling]] (1698-1756), generalmajor [[Christoph Friedrich Rømeling]] (1700-1760), [[generalløjtnant]] [[Rudolph Woldemar Rømeling]] (1704-1776) og [[admiral]], [[gehejmestatsminister]] [[Hans Henrik Rømeling (statsminister)|Hans Henrik Rømeling]] (1707-1775); sidstnævnte var fader til [[Kaptajn (militær)|kaptajn]] i [[Søetaten]] Hans Henrik (Heinrich) Rømeling (1747-1814) — hvis illegitime søn var [[kammerherre]], [[oberst]] [[Hans Christian Rømeling]] (1786-1856) — og til kammerherre, [[major]], dansk [[gesandt]] [[Jobst Conrad Rømeling (diplomat)|Jobst (Just) Conrad Rømeling]] (1750-1819).
Historie