Kraftværkskedler, der producerer lav- og middeltryksdamp, kan som regel fyres med affald, da dette ofte er af svingende tørhed og brændværdi. Producerer man højtryks- eller superkritisk damp, vil man som regel fyre med et brændsel, der har homogen [[brændværdi]] og tørhed. Højtryksdamp anvendes til turbinedrift, hvor temperaturen af denne er altafgørende for turbinens termiske virkningsgrad iht. formlen for [[Entalpi-entropi-diagram|Carnot-virkningsgrad]]. Jo højere indgangstemperatur, desto højere termisk virkningsgrad. I jagten på højere termisk virkningsgrad er der blevet udviklet nye metoder og ny teknik, der gør, at dampproduktionsanlæg kan producere stedse varmere damp. Dette har betydet, at man samtidig har måttet forbedre konstruktionsmaterialer og konstruktionsmåden af turbinernes termisk mest belastede komponenter, så de kan arbejde under højere temperaturer. Dette gælder f.eks. det første beskovlingstrin i en højtryksturbine, som man beskytter med meget raffinerede køleluftsystemer, som produceres ved bl.a. [[laser]]skæring.
Politik Samfund Fysik Kemi Teknologi