En kontroversiel debat internt i partiet om hvorvidt det skulle melde sig ind i [[Komintern]] brød imidlertid ud på samme tidspunkt. Mens flere følte, at det at melde sig ind ville føre til at partiet mistede sin selvstændighed og skulle tage imod 'diktater fra [[Moskva]]', argumenterede særligt yngre medlemmer som [[Ernst Thälmann]] for et medlemskab, fordi det kun var gennem fællesskabet i Komintern at det ville være muligt at realisere partiets [[Socialisme|socialistiske]] idealer. På partiets kongres i [[Halle (Sachsen-Anhalt)|Halle]] i oktober [[1920]] vedtog et flertal medlemskab af Komintern. Det splittede partiet i to lejre. [[4. december]] [[1920]] blev partiets [[venstrefløj]] med omkring 400.000 medlemmer fusioneret med KPD, som blev til [[Vereinigte Kommunistische Partei Deutschlands]], mens den anden del af partiet med omkring 340.000 medlemmer og 3/4 af de 81 Reichstag-medlemmer fortsatte under navnet USPD. Partiet blev nu ledet af [[Georg Ledebour]] og [[Arthur Crispien]]. Over tid forsvandt de politiske forskelle mellem USPD og SPD, og efter attentatet på udenrigsminister [[Walther Rathenau]], som højreekstremister stod bag i juni [[1922]], dannede de to partiers grupper i Reichstag en fælles arbejdsgruppe [[14. juli]]. 24. september blev partierne formelt lagt sammen igen, og efter en kongres i Nürnberg tog partiet navnet ''Vereinigte Sozialdemokratische Partei Deutschlands'', hvilket igen blev forkortet til SPD i [[1924]].
Filosofi Historie Foreninger Organisationer