Som nationaløkonom slutter Westergaard sig nærmest til [[den østrigske skole]], hvis opfattelse af de økonomiske grundproblemer han havde fortjenesten af at gøre tilgængelig for danske læsere (''Indledning til Studiet af Nationaløkonomien'', [[1891]]), men han tog ikke som de [[østrig]]ske økonomer afstand fra benyttelsen af matematiske symboler som hjælpemiddel. Til økonomiens metodelære gav han, foruden i det netop nævnte skrift, bidrag i afhandlingen "Mathematikken i Nationaløkonomiens Tjeneste" (i [[festskrift]]et ''Smaaskrifter tilegnede [[A.F. Krieger]]'', [[1887]]), til [[finansvidenskab]]en i afhandlingen "Grundlaget for Beskatningen" (''Nationaløkonomisk Forenings Festskrift'', [[1897]]) og til økonomiens historie i ''Den ældre Nationaløkonomis Opfattelse af det sociale Spørgsmaal'' (universitetsprogram [[1896]]). Mangfoldige større og mindre afhandlinger fra Westergaards hånd findes spredt rundt om i tidsskrifter og samleværker. Oftest og åbenbart med forkærlighed dvælede han ved skildringen af sociale tilstande og af nydannelser i samfundslivet; arbejderforsikringen i dens forskellige former havde i Westergaard en varm og forstående talsmand.
Litteratur Historie Erhvervsliv Videnskab Ledelse Matematik Organisationer Uddannelsesinstitutioner Universiteter Ledere