=== Nye slægtskabsstudier ===
Efter Schneiders afvisning af antagelsen om at slægtskab kan forstås som et universelt kulturelt domæne, tabte slægtskabsstudier i en tid sin tiltrækningskraft i antropologien. Men med introduktionen af kønsperspektiver fra feminismen blev det tydeligt at mange af de vigtige samfundsprocesser unægtelig finder sted inden for familiens og slægtskabets relationer og at kulturelt definerede familierelatoiner tit ses som prototyper på mellem mennesker. En ny tradition inden for slægtskabsstudier valgte derfor at forstå slægtskab som et bredere og mindre prædefineret domæne, hvor slægtskab forstås dels som en måde at opfatte særligt nære sociale relationer på, og dels som de sociale processer, praksisser, ideer og diskurser der hænger sammen med biologisk reproduktion. Således spørge nye slægtsskabsstudier om hvilke kulturelle mønstre der producerer menneskets følelses af ''forbundethed'', og hvilke ''tilblivelseshistorier'' der bruges til at forklare relationer mellem personer. Nye slægtskabssstudier har således for eksempel studeret de sociale og kulturelle processer i forbindelse med adoption, og dannelsen af nære følelsesmæssige relationer mellem mennesker og kæledyr, og også indflydelsen af nye biologiske reproduktionsteknologier og praksisser så som ''in vitro'' undfangelse, rugemødre, og genetisk medicin.<ref>Tjørnhøj-Thomsen, T. (2004). Slægtskab: Tilblivelse, forbundethed og fællesskab. In K. Hastrup (Ed.), Viden om verden: En grundbog i antropologisk analyse (pp. 138-159). København: Hans Reitzel.</ref><ref name=Samværet>Tjørnhøj-Thomsen, T 2003, Samværet: Tilblivelse i tid og rum. in K Hastrup (ed.), Ind i verden: En grundbog i antropologisk metode. Hans Reitzel, København, pp. 93-117.</ref>
Samfund Samfundsvidenskab Antropologi