=== Husmødre på arbejdsmarkedet ===
I 2000 var 76 pct. af kvinderne i Danmark en del af den lønnede arbejdsstyrke. I 1970 var det kun omkring halvdelen af kvinder i Danmark, og niveauet var det samme i de andre nordiske lande.<ref>    
[http://www.dst.dk/da/Statistik/bagtal/2001/2001-10-18-Nordiske-husmoder.aspx# Farvel til den nordiske husmoder], dst.dk
</ref> Denne ændring har også ændret børns opvækst markant: Nordiske børn er i stigende grad blevet institutionsbørn. Mens både fædre og mødre må tage lønarbejde, bliver børnene passet uden for hjemmet af andre lønarbejdere. Selvom dette reproduktive arbejde i dag derfor i stigende grad er blevet lønnet, i form af børnehavepædagoger, dagplejemødre m.m., udføres det stadig hovedsageligt af kvinder. [[Silvia Federici]], der har skrevet bøger om reproduktivt arbejde, kalder denne udvikling for en 'maskulinisering' af traditionelle 'kvindearbejder'. Fordi kvinder stadig står for hoveddelen af arbejdet i hjemmet, har kvindernes indtog på arbejdsmarkedet ifølge Federici derfor ikke være en ubetinget sejr for [[kvindekampen]]. Mellem 1994-1999 steg andelen af børn mellem nul til seks år, der blev passet ude, fra 65 pct. til 75 pct., hvilket er det højeste i Norden. Børn fra tre til seks år passes i 90 pct. af tilfældene ude. Til sammenligning passes kun 67 pct. af jævnaldrende børn i Island ude.
[[File:US Army 51089 Unsung heroes.jpg|thumb|Rengøringspersonale på arbejde i hytter til leje ved Lake Tholocco, USA.]]
Samfund Arbejdsmarkedet