Da det nye bygdebegreb blev opkastet, skete det hovedkulds og uden et entydigt indhold. Selve idéen fængede imidlertid og bibragte tiltag for at give bygdebegrebet et fastere indhold. Som udgangspunkt herfor er taget en beskrivelse af kulturlandskabet, som denne tog sig ud inden landboreformerne, herunder især følgende forhold<ref>jvf. Grau Møller (1997)</ref>:
* [[agerland]]ets andel af jorden omkring 1800,
* [[skov]]arealets andel af jorden omkring 1800,
* [[lyng]][[hede]]ns andel af jorden omkring 1800,
* [[opdyrkningsgrad]]en i 1682,
* fordelingen af dyrkningsmåder i 1682-83,
* jordens værdiansættelse ([[hektar]] pr. [[Tønde korn|tønde]] [[hartkorn]]) i 1688 og 1844,
* [[sogn]]enes arealmæssige størrelse i 1844,
* antal bøndergårde pr. 1000 ha i 1682,
* bøndergårdenes gennemsnitlige størrelse i 1688,
* samlede antal huse og [[husmandssted]]er pr. gård i 1682,
* bebyggelsestætheden (antal gårde, husmandssteder og huse pr. 1000 ha) i 1682,
* tilstedeværelse af [[landsby]]er med mindst 20 gårde i 1682,
* andel af enestegårde i 1682,
* [[hovedgård]]enes hartkorn i 1688,
* købstædernes og middelalderborgenes fordeling,
* antallet af [[fisker]]e i 1885,
* afgrænsning ud mod havkyst.
På grundlag af disse forhold udpegedes herefter 5 bygdetyper, der lod sig beskrive ved opfyldelse (eller ikke-opfyldelse) af nogle krav til de undersøgte emner (se nedenfor).
Historie