== Biografi ==
Han rejste til [[København]], blev 1683 student, studerede [[teologi]], men kom senere i forbindelse med [[Ole Rømer]], der underviste ham i [[matematik]] og fik ham ansat hos [[Holmens Admiral]] [[Henrik Spann]] som huslærer. 1690 ansattes han som viceekvipagemester på [[Bremerholm (København)|Bremerholm]]. Kort tid derefter overtog han ledelsen af skibsbyggeriet. Da det første på [[Nyholm]] byggede [[linjeskib]] ''[[Dannebroge (linjeskib)|Dannebroge]]'' 1692 løb af stablen, fik han som anerkendelse af sin virksomhed udnævnelse til virkelig [[ekvipagemester]] og [[fabrikmester]]. Som sådan vedblev han at virke indtil 1725 og konstruerede i dette tidsrum 23 linjeskibe og 9 [[fregat]]ter. Judichær har æren for indførelsen af et videnskabeligt grundlag ved skibskonstruktionen i Danmark. 1698 fik han titel af [[kommandørkaptajn]] og steg efterhånden til admiral; 1705 fik han sæde i [[Admiralitetskollegiet|Admiralitetet]], 1714 blev han tillige Holmens Admiral. Under den [[store nordiske krig]] havde han foruden ledelsen af skibsbyggeriet mangfoldige betroede hverv, endogså som [[eskadre]]chef og øverstkommanderende for det sjællandske kystforsvar, uagtet han ikke oprindelig var uddannet som sømand og krigsmand; Ved disse hverv skilte han sig gennemgående hæderlig, men samtidig voksede hans selvtillid og stædighed, der navnlig 1700 gav sig et skæbnesvangert udtryk, idet han nægtede at træffe foranstaltninger til [[Flinterenden]]s spærring. Efter krigens ophør voksede antallet af hans modstandere, ledede af admiralerne [[Peder Råben|Råben]] og [[Frants Trojel]], der anklagede ham hos [[Frederik IV]] for [[underslæb]] og uordentlig embedsførsel. Ved sine hvasse tilsvar fik han stemningen imod sig, uagtet beskyldningerne var i høj grad overdrevne, og han dømtes da 1727 til at have sin stilling forbrudt, efter 2 år forinden at være blevet afskediget. Judichær trak sig derefter tilbage til Næstved. Sagnet om, at han måtte forlade [[Holmen]] med skændsel gennem den såkaldte [[Slaveport]], er bevislig urigtigt.
Historie