Politisk ønskede SDS, at universiteterne skal være åbne for alle uanset deres sociale situation samt præferenceoptagelse af socialt dårligt stillede ansøgere. Et forslag om, at udelukke tidligere [[værnemagt]]sofficerer med mindre de havde vist modstand mod [[nationalsocialisme]]n og/eller deltaget i genopbygning af et demokrati, blev kun snævert nedstemt efter indgriben fra formanden [[Helmut Schmidt]]. I 1948 krævede et SDS-udvalg reformer af de videregående uddannelser, således at disse blev gratis og med studieløn for alle studerende.<ref> Willy Albrecht: '''Der Sozialistische Deutsche Studentenbund (SDS).'' Bonn 1994, p. 108–111.</ref> Efter valget af den nye formand [[John van Nes Ziegler]] i juli 1948 flyttede den føderale bestyrelse sit sæde til [[Köln]], og året efter blev det vedtaget kun at vælge én formand for forbundet i stedet for to.<ref> Willy Albrecht: ''Der Sozialistische Deutsche Studentenbund (SDS).'' Bonn 1994, p. 73–80. </ref> I efteråret 1950 indtrådte SDS i Den Socialistiske bevægelse for De Forenede Stater i Europa (''Mouvement Socialiste pour les États-Unis d'Europe, MSEUE''), der var stiftet i 1947, men SDS forlod allerede i 1952 bevægelsen.<ref> Willy Albrecht: ''Der Sozialistische Deutsche Studentenbund (SDS).'' Bonn 1994, p. 107. </ref>
Filosofi Historie Kultur Uddannelse Foreninger Organisationer