Ludvig Munk havde oftere, f.eks. i 1578 og 1580, siddet [[retterting]] sammen med de i den anledning til Norge opsendte medlemmer af [[Rigsråd]]et, men ellers synes rigtignok håndhævelsen af lov og ret ikke at have ligget ham særlig på sinde, tvært imod! Alt fra hans første lensmandstid haves der klager over, at han besværede beboerne med usædvanlige pålæg, og værre blev det med årene, især da hans [[foged]]er i retning af udsugelser trolig fulgte i deres herres fodspor. Omsider blev klagerne så stærke, at kongen 1596 fratog ham hans len, og året efter måtte Ludvig Munk give møde i Trondhjem for en til bedømmelse af hans forhold nedsat kommission. Hans eftermand i lenet, [[Jacob Trolle]], førte anklagen imod ham. Kommissionen indankede imidlertid sagen for Kongen, der fradømte Ludvig Munk hans len og tilpligtede ham at erstatte den skade, han havde forårsaget ved sin slette lensstyrelse. Få år efter, 8. april 1602, døde han på [[Lundegård (Nørre Broby Sogn)|Lundegård]]. Foruden denne gård ejede Ludvig Munk Nørlund, hvor han opførte den endnu bevarede, smukke hovedbygning. Sagnet bringer, dog med urette, denne bygnings opførelse i forbindelse med den 50-årige mands frieri til den l7-årige jomfru [[Ellen Marsvin]], hvem han ægtede [[29. juni]] [[1589]]. Hun fødte ham datteren [[Kirsten Munk|Kirsten]] og ægtede efter hans død [[Knud Eriksen Rud]] til [[Sandholt]].
Historie