Den arabiske majoritet består af et shiamuslimsk flertal, som hovedsagelig bor i de sydlige provinser, mens sunnimuslimske arabere udgør flertallet i de centrale og vestlige områder. Hovedstaden Bagdad har en blandet befolkning, med et flertal af shiamuslimske arabere. Under borgerkrigen og de etniske konflikter, som fulgte den amerikanske invasion i 2003, er de stridende folkegrupper blevet langt mere geografisk koncentrerede.
 
Den kurdiske befolkning, som er koncentreret i de nordlige og østlige dele af landet har været i væbnet konflikt med de arabisk-dominerede regimer i Bagdad siden staten Irak blev oprettet. Tre provinser med kurdisk flertal har siden 1992 udgjort [[Kurdistan (Irak)|en kurdisk region]], hvor kurdisk er administrations- og undervisningssprog. Kurdiske styrker har siden krigen i 2003 kontrolleret store områder med kurdisk befolkning også i naboprovinserne. Den kurdiske region fungerer i praksis som en selvstændig stat, og mange kurdere ser den som kernen i et fremtidigt [[Kurdistan]], som også vil omfatte dele af nutidens Tyrkiet, Syrien og Iran.
 
[[Irakiske turkmenere]] udgjorde 9 % af befolkningen ved folketællingen i Irak i 1957,<ref>http://www.turkmen.nl/1A_soitm/WOK.pdf</ref> og er opgivet at udgøre omkring 10 % i andre vestlige kilder.<ref>http://www.minorityrights.org/5750/iraq/turkomans.html</ref> <ref>http://www.unpo.org/images/reports/iraqi_turkmen_hr_situation_kerkuk_report.pdf</ref><ref>{{Cite web |url=http://www.nowpublic.com/culture/turkomans-iraq-minority-major-impact |title=Arkiveret kopi |access-date=18. april 2015 |archive-date= 7. oktober 2012 |archive-url=https://web.archive.org/web/20121007085438/http://www.nowpublic.com/culture/turkomans-iraq-minority-major-impact |url-status=dead }}</ref> Turkmenere er splittede mellem sunni- og shia-turkmenere og er derfor sat på listerne for andre partier og alliancer. Rene turkmenske partier fik lidt over 1 % af stemmerne ved parlamentsvalget i 2005, og turkmenere stillede ikke egne turkmenske lister i 2010. Der findes i dag 9 turkmenske repræsentanter i det irakiske parlament.<ref>[http://www.todayszaman.com/newsDetail_getNewsById.action?newsId=288623 ZAMAN<!-- Bot genereret titel -->]</ref> Andre etniske grupper omfatter blandt andet armenere og shabaker.<ref name="cia factbook iz">{{Cite web |url=https://www.cia.gov/library/publications/the-world-factbook/geos/iz.html |title=The World Factbook<!-- Bot genereret titel --> |access-date=18. april 2015 |archive-date=24. december 2018 |archive-url=https://web.archive.org/web/20181224211125/https://www.cia.gov/library/publications/the-world-factbook/geos/iz.html |url-status=dead }}</ref>
Politik