== Geologiens historie ==
[[Fil:Steno De Solido Dissertationis Prodromus 1669.jpg|thumb|Titelbladet til Niels Steensen afhandling fra 1669 ''De solido intra solidum naturaliter contento dissertationis prodromus'', hvor han grundlagde den moderne stratigrafi.]]
I [[Oldtidens Grækenland]] fremkom flere filosoffer med teorier om Jordens oprindelse. [[Aristoteles]] beskrev de geologiske forandringers langsomhed.<ref>Moore, Ruth. ''The Earth We Live On''. New York: Alfred A. Knopf, 1956. p. 13</ref> Hans efterfølger ved [[Lyceum]], filosoffen [[Theofrastos]], blev berømt for sit arbejde ''Peri lithon'' ("Om sten"), som forblev den klassiske lærebog helt til [[Oplysningstiden]]. Han beskrev her mange [[mineral]]er, [[malm]]e og forskellige slags [[marmor]] og [[kalksten]], og han forsøgte at gruppere mineraler ud fra hårdhed. I [[romertiden]] lavede [[Plinius den ældre]] en oversigt over mange mineraler og [[metal]]ler og beskrev [[rav]] som et [[fossil]] fra fyrretræer. Inden for [[krystallografi]] opdagede han, at [[diamant]]er har [[Oktaedrisk geometri|oktaedrisk]] krystalstruktur. [[Abu Rayhan Biruni]] (973-1048) lavede en beskrivelse af de geologiske forhold i [[Indien]].<ref name=Salam>[[Abdus Salam]] (1984), "Islam og vitenskap". I C. H. Lai (1987), ''Ideals and Realities: Selected Essays of Abdus Salam'', 2. udg., World Scientific, Singapore, s. 179–213.</ref> I [[Kina]] fremsatte [[Shen Kuo]] (1031-1095) en hypotese om landdannelse eller [[geomorfologi]]: ud fra observationer af [[marin]]e [[fossil]]er i [[Taihangbjergene]], som ligger langt fra [[Stillehavet]], foreslog han at landet var dannet ved landhæving, [[erosion]] og aflejring af [[silt]] fra floder. Hans fund af fossilt [[bambus]] i et tørt og ugæstfrit område i [[Shaanxi]] ledte ham på tanken om klimaændringer.{{Kilde mangler|dato=april 2019}}
{{Quote box |quoted=true |bgcolor=#FFFFF0 |salign=center|quote= Gutta cavat lapidem, non vi, sed sæpe cadendo <br />(Dråben huler stenen, ikke brat, men over lang tid)|source=– latinsk ordsprog, fra [[Ovid]]s ''Epistulae ex Ponto'' IV-10-5<ref>{{kilde 
|url=http://www.thelatinlibrary.com/ovid/ovid.ponto4.shtml 
|titel=P. Ovidius Naso: ''Epistulae Ex Ponto'', Liber Quartus, X. Albinovano 
|hentet=23. december 2023 
|arkivdato=28. oktober 2019
|arkivurl=https://web.archive.org/web/20191028165422/http://www.thelatinlibrary.com/ovid/ovid.ponto4.shtml
 }}</ref>
|align=left|width=30em}}
Lægen [[Georgius Agricola]] ([[1494]]–[[1555]]) skrev den første afhandling om minedrift og metaludvinding, ''[[De re metallica]] libri XII'' i [[1556]], med tillægget ''Buch von den Lebewesen unter Tage''. Han beskrev [[vindenergi]], [[vandkraft]], smelteovne, transport af malm, udvinding af [[natrium]], [[svovl]] og [[aluminium]]. Danske [[Niels Stensen]] ([[1638]]–[[1686]]) opstillede omkring 1670 nogle grundlæggende stratigrafiske lovmæssigheder, bl.a. [[Superpositionsprincippet|overlejringsloven]], som siger at i en lagserie vil de øverste lag være aflejret sidst og de nederste være aflejret først.{{sfnp|Press|Siever|1974|p=29–30}}
Kultur Uddannelse Geologi