Han indtrådte [[1763]] i dansk militærtjeneste som frivillig ved Fynske gevorbne Dragonregiment, utvivlsomt ved hjælp af bekendtskab til regimentets daværende chef, grev [[Carl von Görtz]], der betegner ham som ''"et ungt, for Tjenesten vel anlagt Menneske, der ved sit Kjendskab til fremmede Sprog og sin Færdighed i Skrivning er meget duelig til Adjudanttjeneste, og som man kan gjøre en god Officer ud af"''. Sandsynligvis ved samme formående forbindelse blev han allerede [[1765]], uden at det kan ses, at han har beklædt nogen mellemliggende [[løjtnant]]sstilling, udnævnt til [[Kaptajn (militær)|sekondkaptajn]], hvilken grad forandredes til [[ritmester]], da afdelingen senere fik navn af Fynske Regiment Ryttere; [[1781]] blev han [[major]], [[1790]] [[oberstløjtnant]] og i denne egenskab forsat til [[Gardehusarregimentet]] som næstkommanderende. [[1803]] ved den nationale hærreforms ikrafttræden avancerede han med forbigåelse af [[oberst]]graden til [[generalmajor]] i [[kavaleri]]et og udnævntes til 2. [[deputeret]] i [[Generalitetskollegiet]]. Da [[Christian 7.|Christian VII]] med [[gehejmestatsrådet]] og nogle af regeringsdepartementerne i august [[1807]] ved [[Københavns bombardement|det engelske overfald]] lod residensen forlægge først til [[Kolding]], senere til [[Rendsborg]], fulgte Dorrien med som chef for Generalitetets såkaldte rendsborgske afdeling. Ved tilbagekomsten blev han 1. deputeret, hvilken post han beklædte indtil sin død, 27. marts 1814.
Personbillede_savnes Historie