Selve kartoffelkuren havde mest symbolsk og psykologisk betydning. Tiltagene varede kun i kort tid. Afgiften på forbrugslån blev således afskaffet igen i 1989 med tilbagevirkende kraft for 1988, og mixlånene blev fjernet i 1993. Begrebet bruges imidlertid som symbol på den samlede meget stramme [[økonomisk politik|økonomiske politik]] i årene 1986-93. 1987-[[skattereform]]en (vedtaget i 1986) reducerede [[rentefradrag]]et for højindkomstgrupper fra 73 % til 50 %, og sammen med en generelt kontraktiv finanspolitik markerede disse tiltag starten på de såkaldte "syv magre år", en længere periode med lavvækst og stigende [[ledighed]].<ref>Torben M. Andersen (2008): Udviklingslinjer i dansk økonomi. S. 1-34 i: T. M. Andersen, H. Linderoth, V. Smith og N. Westergård-Nielsen: Beskrivende dansk økonomi. 3. udgave, Bogforlaget Handelsvidenskab, 2008. S. 27-28</ref> I 1987 blev [[dyrtidsregulering]]<ref name="berlingske"/> også afskaffet. Den svage [[efterspørgsel]], herunder også et lavt [[investering]]sniveau bl.a. som følge af en kraftig nedgang i boligbyggeriet, og en stigning i opsparingen medførte, at Danmark i 1990 for første gang i mange år fik overskud på betalingsbalancen. Men prisen var, at ledigheden steg til et rekordhøjt niveau i efterkrigstiden: knap 14 % i januar 1994.<ref>[https://dors.dk/files/media/rapporter/1994/1994_juni.pdf Dansk Økonmi juni 1994]. s. IX. [[Det Økonomiske Råd]]. Hentet 29/9-2021</ref>
Politik