I 1814 påtog han sig at oversætte [[Snorri Sturluson|Snorre Sturlasons]] ''[[Heimskringla]]'' til dansk.{{efn|Om Grundtvigs oversættelser se bl.a. Toldberg (1946)}} Tvillingemonarkiets opløsning i 1815 fik ham til også at oversætte [[Saxo Grammaticus]]' ''[[Gesta Danorum]]''.<ref>Lundgreen-Nielsen (2015).</ref> De to oversættelser udkom i perioden mellem 1818 og 1823, og Grundtvigs tilgang til stoffet betød, at de blev gengivet med større fokus på fyndighed og læsværdighed end på præcis sproglig gengivelse. Derudover tilnærmede Grundtvig de to meget forskellige værker til hinanden.
[[Fil:Beowulf.firstpage.jpeg|thumb|[[Beovulf-kvadet|Beowulf-kvadets]] første side. Grundtvigs danske [[oversættelse]] ''Bjovulfs Drapa'' er verdens første oversættelse af kvadet til et moderne sprog.]]
Hertil kom et tredje værk. I [[1815]] udgav islændingen [[Grímur Jónsson Thorkelin]] den første udgave af det oldengelske [[kvad]] ''[[Beovulfkvadet|Beowulf]]'' med en tilføjet oversættelse af digtet til [[latin]]. Grundtvig lærte sig at læse [[Angelsaksisk (sprog)|angelsaksisk]], mens han læste digtet, og offentliggjorde en [[filologi]]sk baseret diskussion af Thorkelins udgave og oversættelse, ''Et Par Ord om det nys udkomne angelsaxiske Digt'' <ref>[http://www.xn--grundtvigsvrker-7lb.dk/tekstvisning/6984/0#{%220%22:0,%22v0%22:0,%22k%22:0} GV Et Par Ord om det nys udkomne angelsaxiske Digt<!-- Botgenereret titel -->]</ref>. Thorkelin tog ham det unådigt op, men det finder Grundtvig forståeligt nok. I artiklen "Nok et Par Ord om Bjovulfs Drape"<ref>[http://www.xn--grundtvigsvrker-7lb.dk/tekstvisning/6985/0#{%220%22:0,%22v0%22:0,%22k%22:1} GV Nok et Par Ord om Bjovulfs Drape<!-- Botgenereret titel -->]</ref> skriver han om Thorkelin, at "''da jeg virkelig, uden at det var min Hensigt, sagde ham Ting, der ere haarde at døie, vil jeg deri ei saa synderlig fortænke ham''". I artiklen fastholder og udbygger han sin kritik uden at hæve tonefaldet. Udvekslingen var med til at foranledige, at Thorkelins [[Mæcenat|mæcen]], [[Johan Bülow]], tilbød at stille midler til rådighed for Grundtvig, så han kunne oversætte digtet til dansk.<ref>Se Christoffersen (1947).</ref> Det var den første fuldstændige oversættelse af ''Beowulf'' til noget moderne sprog og udkom i [[1820]].<ref>Se Busbee (2012).</ref> Trods det polemiske udgangspunkt sikrede Grundtvigs arbejde med ''Beowulf'' og den angelsaksiske litteratur ham en blivende plads i forskningen.<ref>Haarder (1983), 71.</ref> For Grundtvig betød mødet med den angelsaksiske litteratur en livslang interesse, som viser sig mangfoldige steder i forfatterskabet bl.a. i ''[[Sang-Værk til den Danske Kirke]]'' (1836-1837) med en række række danske bearbejdelser af angelsakiske orginaltekster, herunder ''I kvæld blev der banket på helvedes port''. Jesu nedstigning til [[helvede]] er en forestilling hentet fra det [[apokryf]]e Nikodemus[[evangelium]] fra 200-tallet, og den nåede Grundtvig i en version forfattet af [[Beda]].<ref>[[Knud Togeby]]: "Europæisk litteratur", ''Verdens litteraturhistorie 2'' (s. 224), Cappelens forlag, 1971, {{ISBN|82-574-0063-7}}</ref> Grundtvigs arbejde med den angelsaksiske litteratur har tiltrukket sig en international interesse for forfatterskabet, der ofte ikke opdages i Danmark, og kun delvis er integreret i den danske Grundtvigforskning.{{efn|Grundtvigs forhold til den oldengelske litteratur er behandlet bl.a. i en række artikler af [[S.A.J. Bradley]] og af Harder 1965, 1983; Noack, 1989; og Jørgensen, 2018.}}
Religion Uddannelse Ledelse Organisationer Uddannelsesinstitutioner Ledere