Syv forskningsprojekter,<ref>{{cite web|url=https://greybook.cern.ch/greybook/researchProgram/detail?id=LHC |title=LHC Research Programme |publisher=CERN |access-date=21. november 2017}}</ref> ALICE, [[ATLAS-eksperimentet|ATLAS]], CMS, LHCb, LHCf, MoEDAL og TOTEM, er placeret langs acceleratoren. Alle eksperimentene studerer partikelkollisioner fra forskellige aspekter og med forskellige teknologier. Opførelsen af anlæg til de forskellige projekter har været en ingeniørmæssig udfordring. For eksempel måtte man skaffe en særlig kran fra [[Belgien]] til at sænke dele af CMS-detektoren ned i undergrunden, da hver del vejede næsten 2.000 tons. Den første af de næsten 5.000 magneter, som konstruktionen krævede, blev sænket ned i en specialbygget skakt den 7. marts 2005.
LHC  genererer store mængder af data, som CERN sender til forskningsinstitutioner rundt omkring i verden til videre behandling– og gør brug af en særlig Grid-infrastruktur, LHC Computing Grid. I april 2005 sendte en vellykket test 600 MB/s til syv forskellige modtagere i verden.
De første partikelstråler blev injiceret  i LHC i august 2008.<ref name="NYT2008/07/29">Overbye, Dennis (29 juli 2008). "[https://www.nytimes.com/2008/07/29/science/29cernrap.html Let the Proton Smashing Begin. (The Rap Is Already Written.)]". ''The New York Times''.</ref> Den 10. september 2008 blev den første stråle sendt rundt i hele LHC,<ref name="CERNPR06.08">{{cite web |url=http://press.cern/past-events/lhc-first-beam |title=LHC First Beam |publisher=CERN |access-date=21. november 2017 |archive-date=13. november 2016 |archive-url=https://web.archive.org/web/20161113035627/http://press.cern/past-events/lhc-first-beam |url-status=dead }}</ref> men systemet gik ned 10 dage senere på grund af en defekt magnetforbindelse, og den 19. september 2008 blev acceleratoren taget ud af drift  i ca. et år for reparation. 
Den 20. november 2009 blev LHC sat i drift igen og sendte fejlfrit to stråler rundt, hver med en energi på 450GeV. Ingeniørernes udfordring var herefter at få de to stråler rettet ind, så de ville kollidere med stor kraft. Det var “som at skyde to nåle tværs over Atlanten og få dem til at ramme hinanden”, ifølge Steve Myers, direktør for acceleratorer og teknologi på CERN.
Den 30. marts 2010 lykkedes det med LHC at få to protonstråler til at kollidere, hver med en hastighed på 3,5 TeV energi pr. proton, altså en kollision på 7 TeV. Dette var imidlertid kun begyndelsen på det arbejde, der forventedes at føre til opdagelsen af Higgs-partiklen. Da forsøgsperioden med 7 TeV kollisioner sluttede, øgede acceleratoren i marts 2012 energien til 8 TeV (4 TeV pr. proton). I juni 2012 annoncerede CERN-forskerne, at de havde fundet en ny partikel, som de senere bekræftede var [[Higgs-partikel|Higgs-partiklen]].<ref>{{cite journal|author= Adrian Cho|title=Higgs Boson Makes Its Debut After Decades-Long Search|journal=Science|pages=141–143|volume=337|date=13. juli 2012|doi= 10.1126/science.337.6091.141|pmid= 22798574|issue= 6091}}</ref> I marts 2013 bekendtgjorde CERN, at de målinger, man havde udført på den nyfundne partikel, understøttede, at dette var Higgs-partiklen.<ref name="intersitetunnel">{{cite web|url=http://press.cern/press-releases/2013/03/new-results-indicate-particle-discovered-cern-higgs-boson |title=New results indicate that particle discovered at CERN is a Higgs boson |publisher=CERN |access-date=21. november 2017}}</ref> 
I starten af 2013 blev LHC lukket ned for en 2-årig periode med henblik på vedligeholdesarbejde, en forbedring af de elektriske forbindelser mellem magneterne i acceleratoren, samt andre opgraderinger.
Den 5. april 2015, efter to års vedligeholdelses- og konsolideringsarbejde, blev LHC startet op for sin anden kørselsperiode. To protronstråler blev uden problemer sendt rundt i hver sin retning i den 27 km lange ring. Den første opstart til den rekordhøje energy på 6,5 TeV blev udført den 10. april 2015.<ref>{{cite web|last1=O'Luanaigh|first1=Cian|title=First successful beam at record energy of 6.5 TeV|url=http://home.cern/about/updates/2015/04/first-successful-beam-record-energy-65-tev|website=CERN: Accelerating science|publisher=CERN|access-date=21. november 2017}}</ref><ref>{{cite web|last1=O'Luanaigh|first1=Cian|title=Proton beams are back in the LHC|url=http://home.cern/about/updates/2015/04/proton-beams-are-back-lhc|website=CERN: Accelerating science|publisher=CERN|access-date=21. november 2017}}</ref> Arbejdet fortsatte i 2016, hvor den skitserede kollisionshastighed kunne overskrides for første gang,<ref>{{cite web|url=http://home.cern/about/opinion/2016/11/lhc-smashes-targets-2016-run-0 |title=LHC smashes targets for 2016 run |last1=Bordry|first1=Frédérick|publisher=CERN |access-date=20. november 2017}}</ref> samt i 2017.<ref>{{cite web|last1=Pralavorio|first1=Corinne|title=Record luminosity: well done LHC|url=https://home.cern/about/updates/2017/11/record-luminosity-well-done-lhc|website=CERN: Accelerating science|publisher=CERN|access-date=21. november 2017}}</ref>
Filosofi Psykologi Religion Samfund Videnskab Teknologi Teologi