I Danmark ejes og drives hovedparten af [[institution]]erne inden for [[uddannelse]], sundhed og social forsorg af [[det offentlige]] (i offentligt ejede bygninger af offentligt ansatte), ikke af private. Systemet sikrer bl.a. landets borgere gratis lægehjælp, fri uddannelse og arbejdsløshedsunderstøttelse, sidstnævnte hvis man er medlem i og betaler a-kasse-bidrag til en [[arbejdsløshedskasse]]. Hvis man ikke kan få dagpenge fra a-kassen, må man henvende sig til sin kommune for at få [[kontanthjælp]]. Herudover kan man vælge at betale efterlønsbidrag til A-kassen og dermed efter 30 år få ret til [[efterløn]]. Efterlønsalderen er dog gradvis blevet hævet fra 60 år i 2013 til 64 år i 2023, ligesom antallet af år, man kan være på efterløn, er blevet indskrænket fra 5 til 3 år. I 2019-22 blev folkepensionsalderen hævet med et halvt år hvert år fra 65 til 67 år, og fra 2024 vil både efterløns- og folkepensionsalderen ifølge velfærdsaftalen fra 2006 stige yderligere gradvis i takt med middellevetiden. Samtidig er der i de senere år indført to nye tilbagetrækningsordninger: [[seniorpension]]en fra 2020, som er målrettet ældre personer med en begrænset arbejdsevne, og [[tidlig pension]] fra 2022, som er målrettet personer, der har tilbragt mindst 42 år på arbejdsmarkedet.<ref>[https://bm.dk/media/20703/fremtidssikring-af-et-staerkt-pensionssystem.pdf Fremtidssikring af et stærkt pensionssystem. Rapport fra Kommissionen om tilbagetrækning og nedslidning. Offentliggjort 4. maj 2022.]</ref>
Politik