De økonomiske vismænd har gentagne gange siden indførelsen af skattestoppet kritiseret skattestoppet og dets konsekvenser.<ref name=djoef/> Vismændene har bl.a. peget på [[globalisering]]en, der kan gøre det nødvendigt at sætte visse skatter ned, men pga. skattestoppet kan andre skatter ikke sættes op, så provenutabet dækkes. Ligeledes har de påpeget, at skatteændringer traditionelt er blevet anvendt til at stabilisere den økonomiske politik. Et økonomisk opsving kan således give behov for en [[finanspolitik|finanspolitisk]] stramning, som skattestoppet forhindrer realiseret med skattestigninger. Daværende overvismand [[Peter Birch Sørensen]] sagde i 2009, at skattestoppet, der fastfrøs ejendomsværdiskatten – ikke bare i procent, men i kroner og øre – var en del af forklaringen på, at det danske ejendomsmarked gik langt mere amok end i andre lande.  De fleste store stigninger fandt sted i og omkring de store byer, hvor priserne i forvejen ofte lå over progressionsgrænsen, og hvor folk skulle have betalt tre procent af prisstigningen. En værdistigning på to millioner kroner ville have udløst en ekstra skatteregning på 60.000 kroner om året på grund af ekstraskatten på tre procent af den del af ejendomsværdien, der ligger over tre millioner kroner. Priserne ville aldrig være steget så meget uden skattestoppet, sagde Peter Birch Sørensen. Og nedturen i økonomien som helhed ville heller ikke være blevet så kraftig. Vismændene foreslog derfor, at regeringen ophæver fastfrysningen af ejendomsskatten – men regulerer den nedad, så folk ikke skal betale mere, end de gør i dag. Dermed vil skatten atter fungere som en bremse på huspriserne, når næste opsving kommer.<ref>[http://politiken.dk/erhverv/article765245.ece Overvismand: Skattestoppet gjorde krisen værre. Artikel i Politiken 8. august 2009. Hentet 4. november 2014.]</ref>
Politik