Haderslev har i middelalderen haft et [[kloster]] beliggende, hvor den gamle [[#Klosterkirkegård|klosterkirkegård]] i dag findes (Damhalvøen). Der var tale om et [[Dominikanerordenen|dominikanerkloster]] anlagt omkring 1254, altså inden der var sket opdæmning og dermed etablering af dammen. Dominikanerne var tiggermunke (også kaldet sortebrødre på grund af deres sorte kapper). På det ældste [[Haderslev Dam#Braunius' prospekt|billede af Haderslev]], jf. prospektet nedenfor, ses kloster og klosterkirke, der lå på den nuværende Damhalvø. Kirken havde et temmelig højt tårn med løgkuppel, og vest herfor lå selve klostret med [[Gotik|gotisk]] gavl og et mindre hus. Foran klosterkirken lå kirkegården, der sandsynligvis var anlagt samtidig med klostret. Her blev sortebrødrene stedt til hvile, men også andre kunne blive begravet her. Klosterområdet har arealmæssigt ikke været særlig stort, nemlig kun den østlige del af den nuværende Klosterkirkegård, der ligger lidt højere end de nærmeste omgivelser, omkranset af husene i [[Præstegade (Haderslev)|Præstegade]], Hægersgade og Klosteret, og det præges nu af mindesmærker for faldne soldater.
Religion Død