<!-- Student 1796, cand. theol. 1804, 1813 Sognepræst til Grue, 1834 i Aker. Her vakte han snart Opmærksomhed ved sin varme, 
billedrige og højstemte, undertiden ogsaa lidenskabelig polemiske Veltalenhed, som med 
Forkærlighed hentede Tekster fra Profeterne og David’s Salmer med Tilknytning til sit Folks 
historiske Liv i Fortid og Nutid, overhovedet mindende om Grundtvig. Han havde et Par 
Aar tidligere i »Gjenlyd fra Fjeldet af Christ-Kirkens Røst« (1829) stillet sig paa Wexels’ Side 
i dennes Strid med Treschow i Anledning af den sidstes Bog om »Christendommens Aand«, 
var kendt som en af de faa Præster, der stillede sig velvillig forstaaende over for 
Lægprædikanten H. N. Hauge, havde udgivet et større kirkehistorisk Arbejde om »Herrnhuterne ell. 
de evangeliske Brødre« (1830), skrevet en hist. Studie over »Christian den 2den i Norge« (i 
»Saml. til Norske Folks Sprog og Hist.«, 1833) og ved Blad- og Tidsskriftartikler lagt for 
Dagen, at der efter hans Anskuelse ingen uforenelige Modsætninger bestod mellem 
Demokratiets Frihedsarbejde og Kristendommen. Den Opmærksomhed, han havde vakt, blev til en 
landskendt Opsigt, da han 1836, to Dage efter Stortingets pludselige Opløsning, holdt en straks 
efter offentliggjort »Prædiken i Akers Kirke«, i hvilken han lidenskabelig bevæget gav 
polemiske Udtryk for »den Vulkan, som brændte i vort Indre« og »lod dens hede Lava udstrømme 
i Kirken«. Denne »politiske Prædiken paa Akersbakken« fremkaldte straks Indsigelser fra 
gejstlige og verdslige Modstandere i Smaaskrifter og Bladartikler, af hvilke navnlig en 
Række Artikler af J. S. Welhaven i »Den Constitutionelle« (Welhaven’s »Saml. Skr.«, I, S. 
74 ff.) har bevaret historisk Interesse. Selv besvarede H. Angrebene i Brochuren »Christelig 
Liberalisme« (1837), hvori han udvikler sin Idé om Tidens Frihedsstræben og dens Grund og 
søger at paavise, at Folkets Selvstyre, helst i republikansk Form, er den eneste i den 
kristelige Aabenbaring grundede Statsform, hvad der igen fremkaldte et Modskrift af hans 
tidligere nærstaaende Ven Wexels. Ved næste Stortingsvalg for Akerhus Amt blev H. dettes 
3. Repræsentant 1839, men satte intet Mærke i Forhandlingerne uden ved sin Optræden i 
Anledning af Forslaget om Ophævelse af Konventikelplakaten af 1741, for Indførelse af 
fuldstændig Religionsfrihed. Han holdt i 1830’erne nogen Tid meget besøgte pastoral-teologiske Forelæsninger ved Univ. -->
== Kilder ==
Historie Lister_over_personer