Smetanas besøg hos Liszt i [[Weimar]] i sommeren 1857, hvor han hørte dennes ''Faustsymfoni'' og ''Die Ideale'', betød en væsentlig omlægning af Smetanas orkestermusik. Disse værker gav Smetana svar på mange kompositoriske problemer i relation til orkestermusikalsk struktur<ref name="Large, s. 79" /> og bød sig til som et middel til at udtrykke litterære ideer som en syntese mellem musik og tekst frem for ved en simpel musikalsk illustration.<ref name= Ottlov11>{{cite encyclopedia|last= Ottlová|first= Marta|title= Smetana, Bedrich|encyclopedia= Grove Music Online, ed. Laura Macy|url= http://www.oxfordmusiconline.com/public/|access-date= 12. maj 2009|df= dmy }} p. 11.</ref><ref>Large, s. 85.</ref> Disse indsigter satte Smetana i stand til at skrive de tre symfoniske digte, ''Richard III'', ''Wallensteins lejr'' og ''Hakon Jarl'',<ref name = Ottlov7 /> værker der udviklede Smetana fra en salonkomponist til en moderne [[neoromantiker]], der kunne håndtere store orkestre og de nyeste musikalske ideer.<ref name=Ottlov7/>
{{Lyt
|header = Liveoptagelser af Smetanas værker:
|filnavn = Bedrich Smetana - ma vlast - iii. sarka.ogg
|titel = ''Má vlast''::''Šárka''
|beskrivelse= 
|format = [[Ogg]]
|filnavn2 = Bedrich Smetana - ma vlast - i. vltava 'the moldau'.ogg
|titel2 = ''Má vlast'':: ''Vltava''
|beskrivelse2 = 
|format2 = [[Ogg]]
}}
Fra 1862 var Smetana stort set kun beskæftiget med opera, og bortset fra et par korte stykker<ref>Clapham (1972), s. 138.</ref> vendte han ikke tilbage til ren orkestermusik, før han påbegyndte ''[[Má vlast]]'' i 1872. I sin introduktion til den samlede udgave af Smetanas værker anfører František Bartol ''Má vlast'' sammen med operaen ''[[Libuše]]'' som "direkte symboler på den nationale kamp".<ref name= Clap76> Clapham (1972), s. 76-84.</ref>'' Má vlast'' er det første af Smetanas modne storværker; dets musikalske ideer er modigere end noget, Smetana havde prøvet før.<ref>Large, s. 288.</ref> For musikforskeren John Clapham repræsenterer cyklussen "et tværsnit af tjekkisk historie og legendefortælling og et indtryk af dens natur, og ... formidler Smetanas syn på nationens karakter og storhed levende for os".<ref> Clapham (1972), s. 76.</ref> På trods af sin nationalistiske forankring har dette værk ifølge Newmarch udbredt Smetanas navn mere end noget han skrev, med undtagelse af ouverturen til ''Den solgte brud''.<ref>Newmarch, s. 91.</ref> Smetana dedikerede ''Má vlast'' til byen Prag, og efter den første opførelse i november 1882 blev det hyldet af den tjekkiske musikalske offentlighed som den sande tjekkiske nationalstil.<ref Name= Ottlov7/> Dens ''Vltava''-sats ("Moldau") skildrer den flod, som løber gennem Prag til den flyder sammen med [[Elben]]; satsen er Smetanas mest kendte og mest internationalt populære orkesterkomposition.<ref>Clapham, s. 80.</ref>
Musik