Getz var derefter formand i kommissionen, hvis, væsentlig af Getz forfattede, lovudkast ophøjedes til [[Lov (jura)|lov]] [[1887]]; også dens organisatoriske gennemførelse i praksis betroedes ham som første indehaver af rigsadvokatembedet. I kommissionen til udarbejdelse af en ny civilproceslov (nedsat 1890) var også Getz formand; men det er dog særlig på det strafferetlige område, at Getz' initiativ har gjort sig gældende. Allerede ved sin epokegørende prøveforelæsning over det selvvalgte emne ''Den saakaldte Delagtighed i Forbrydelser'' (1875) havde han i dette fag stillet sig i kritisk opposition til, hvad hidtil var blevet lært; han blev nu formand i kommissionen til udarbejdelse af en ny straffelov, og allerede 1887 kunde han offentliggøre et af ham personlig forfattet ''Foreløbigt Udkast til almindelig borgerlig Straffelov for Kongeriget Norge, første (d. e. den saakaldte 'almindelige') Del med Motiver'', et førsterangs bidrag til udviklingen af den moderne kriminallære.
Historie