Han var født i Odense, hvor hans fader, Samuel Henrik Strøm, var gæstgiver; moderen hed Bolette Elisabeth f. Læger. [[1835]] blev han [[student]] fra [[Odense Katedralskole]], og efter [[1840]] at have taget [[teologisk embedseksamen]] var han et par år lærer ved københavnske almueskoler, men vendte da tilbage til sin fødeby, ved hvis lærde skole han [[1844]] fik fast ansættelse som [[adjunkt]]. [[1848]] udnævntes han til sognepræst for [[Marslev Sogn|Marslev]] og [[Birkende Sogn|Birkende]] menigheder i det nordøstlige [[Fyn]], og her virkede han i næsten et halvt århundrede. Som prædikant nød han betydelig anseelse i og uden for sine sogne, og i teologiske spørgsmaal sluttede han sig nærmest til [[N.F.S. Grundtvig]], dog ikke som en blind og ukritisk tilhænger af alle dennes meninger. [[1859]] [[Landstingsvalg 1859|valgtes]] han til [[landstingsmand]] for 6. kreds og genvalgtes [[1864]] [[Landstingsvalg 23. juni 1866|og]] [[1866]]; han stemte for [[grundlov]]sforandringen, men senere lod han sig ikke vælge. Siden 1864 havde han også haft sæde i [[Rigsrådets Landsting]]. Strøm hørte nærmest til [[De Nationalliberale]], men indtog i de kirkelige sager, der forhandledes, en noget afvigende stilling, i det han i overensstemmelse med den hele grundtvigske opfattelse kæmpede for kirkelig frihed, uden dog at gå så yderlig som mange af hans venner. Han nød stor anseelse i [[Rigsdagen]], og [[1868]] menes der at være gjort henstilling til ham om, hvorvidt han kunne være villig til at overtage [[Kultusministeriet]]. Samme år blev han medlem af den store kirkekommission og [[1891]] af en anden regeringskommission angående kirkelige forhold. Hans teologiske forfattervirksomhed indskrænker sig til nogle artikler i kirkelige tidsskrifter; men i ''Samlinger til Fyns Historie og Topographie'' meddelte han meget grundige efterretninger omt en hel del fynske sognes historie, især deres [[presbyterologi]]. [[1842]] udgav Strøm til brug for almueskolerne ''Lærebog i Danmarks Historie'' (10. oplag [[1863]]). Det skyldes for en stor del hans initiativ, at der [[1894]] i hans annekssogn Birkende blev rejst en mindestøtte for [[Hans Tausen]]. [[23. maj]] [[1867]] blev han [[Ridder af Dannebrog]] og i [[1892]] [[Dannebrogsmand]].
Litteratur Organisationer Uddannelsesinstitutioner Ledere