Illyrerne fortsatte med at handle og bekrige sine naboer: [[grækere]], [[Paionien|paionere]], [[trakere]], og andre folk. Øst for Dardania var der et bredt område, som fremstod som en smeltedigel mellem illyrere og trakere. Dette område omfattede [[Donau]] neden for [[Beograd]] og vest over mod [[Moravadalen]] til floden [[Vardar]] og de nordlige grænser [[Republikken Makedonien|Makedonien]]. I syd og langs kysten af Adriaterhavet blev illyrerne meget påvirkede af grækerne, som havde grundlagt handelskolonier der. Mod slutningen af det 7. århundrede havde [[Korinth]]-grækere fra øen [[Korfu]] oprettet havne langs kysten af [[Apollonia (by)|Apollonia]] ([[Pojanë]], i nærheden af nutidens [[Vlora]]) i år 588 f.Kr. og videre nord mod Lissos ([[Lezhe]]) og Epidamnos (nutidens [[Durrës]]) i 623 f.Kr. De illyrere, som levede i Albaniens ukultiverede og kuperede bjergområder, modsatte sig græsk bosættelse: illyrske røvere angreb kystbyerne, og illyriske pirater truede græske handelsskibe i Adriaterhavet.
 
Illyrerne producerede og handlede med [[ko|kvæg]], [[hest]]e, jordbrugsvarer og metaller som [[kobber]] og [[jern]]. Kampe og krige foregik til stadighed mellem illyriske stammer. Råd med ældre (''bulae'') valgte høvdinge, som styrede deres stammene. Ved ulige tider kunne enkelte høvdinge herske over flere stammer og danne kortvarige kongedømmer. I løbet af det 5. århundrede f.Kr. strakte den illyriske befolkning sig så langt nord på som til de øvre dele af floden [[Sava]] i det, som nu er [[Slovenien]]. Illyriske [[frise]]r, som er opdaget i nærheden af den slovenske by [[Ljubljana]], viser rituelle ofringer, gæstebud, slag, idræt og andre aktiviteter.
Kultur