I Europæisk forskning inddeler man typisk videnskabsproduktionen i tre hovedområder: [[Naturvidenskab]], [[Humaniora]] og [[Samfundsvidenskab]]. Inddelingen kan være mere eller mindre skarp, og den berettiges ofte med en forklaring om, at forskellige hovedområder opererer med radikalt forskellige genstandsfelter. Hvor Naturvidenskaben, der beskæftiger sig med [[natur]]en, således undersøger [[fænomen]]er uden [[fri vilje]] såsom [[vulkan]]er og [[planter]], beskæftiger Humaniora sig med menneskeskabte [[kultur]]fænomener såsom [[krig]]e og [[litteratur]]. Ligesom Humaniora har Samfundsvidenskaben også mennesker som undersøgelsesgenstand, men lægger i højere grad vægt på menneskers [[adfærd]] og [[Social relation|sociale relationer]], som de for eksempel kommer til udtryk i [[magtforhold]] eller [[samarbejde]]r, frem for de kulturelle [[Artefakt (arkæologi)|artefakter]] mennesker producerer.<ref>{{Cite book|title=Vidensmønstre. Basal videnskabsteori i stx|last=Larsen|first=Anders Ølsgaard|last2=Maintz|first2=Jan|last3=Rangvid|first3=Mads|last4=Benoni|first4=Torben|last5=Christensen|first5=Thomas Svane|publisher=[[Systime]]|year=2017|isbn=9788761688330|location=Aarhus}}</ref>
Filosofi Videnskab