Til trods for den noget perifere beliggenhed blev khantys bosættelsesområde ret tidligt genstand for en magtudvidelse for to i datiden fremstående magter. Fra syd kom [[tatarer]]ne som erobrere, og [[Sibir-khanatet]] nåede højdepunktet af magt i khantyområdet i 1300-1500-tallet, hvor khanty blev afkrævet [[tribut]] til khanatet, men i øvrigt bestod det khantyske [[stamme (folk)|stammesamfund]] fortsat. [[Khan]]en Kutjum, som [[1563]] havde udråbt sig til "Sibiriens kejser", herskede over størstedelen af khantyområdet. Fra vest kom slaverne. Allerede i [[1364]] gennemførte [[Storfyrstendømmet Moskva]] for første gang et erobringstogt ind i khantyområdet, men et mere alvorligt indfald skete i [[1483]], da flere af stammehøvdingene bortførtes som gidsler. [[Ivan 3. af Moskva|Ivan 3.]] gik med på at frigive gidslerne mod, at alle høvdinge i Jugra anerkendte [[Moskva]]s overhøjhed og i fremtiden betalte trubut til Moskva. Igen i [[1499]] angreb Ivan 3. området. For en tid frem over bestod tatarernes overmagt ved siden af russernes, men i [[1582]] erobrede russerne khanatets hovedstad [[Qashliq]], og der efter skete en fortsat spredning af russernes magtområde øst over indtil, at det nåede en foreløbig afslutning i slutningen af 1500-tallet. Under den russiske ekspansion grundlagdes byerne [[Tjumen]] [[1585]], [[Tobolsk]] [[1587]], [[Berjozov]] [[1593]] samt [[Surgut]] og [[Obdorsk]] [[1595]].
Kultur