{| border="1" width="308" align="right"
|-----
! style="background:gray;" | Løvskov
|-----
! style="background:gray;" | Klassifikation:
|-----
|
* [[Vegetation]]:Løvskov (''[[Tilio-Acerion]]'')
|-----
! style="background:gray;" | Sammenlign med:
|-----
| align="center" | [[Nåleskov]] [[Overdrev]]
|}
Det sidste – og måske afgørende – er de store græssere: [[bison]], [[urokse]], [[elsdyr]], [[kronhjort]]. Alle er enige om, at [[husdyr]]enes græsning i skovene igennem mange århundreder gjorde dem åbne og bidrog til, at der blev skabt store, vedvarende lysninger. Derimod har det været overset, hvad der var de vilde [[drøvtygger]]es virkning<ref>Jf. [http://www.nepenthes.dk/files/dansk_skovnatur.pdf Karsten Thomsen: ''Dansk skovnatur''] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20071019001738/http://www.nepenthes.dk/files/dansk_skovnatur.pdf |date=19. oktober 2007 }}</ref>. Man har baseret vores viden om skovene på [[pollen]]fund i skovmoserne, men det er blevet glemt, at de bibestøvede [[plante]]r ikke sender særlig meget pollen ud i [[sø]]er og [[mose]]r. Eksempelvis har man kun ganske få fund af pollen fra [[slåen]] (''Prunus spinosa'') i moserne, selv om man ved fra gravgaver i [[bronzealderen]]s gravgaver, at [[busk]]ene har været der hele tiden.
Naturbeskyttelse