== Det fattige fiskerliv ==
"''Ud på Reersø at slikke bøtten''" var et stående udtryk for [[fattigdom]]men, man fandt på egnen. Intet måtte gå til spilde, og man skulle have "''skåret en ende af næsen''", hvis man tænkte på at bosætte sig der. Ved en [[Juridisk proces|proces]], reersøerne førte ved [[Sjællandsfar Landsting]] i [[Ringsted]] i [[1686]], beskrev de hjemstedet som et [[fiskeleje]], der på grund af sine fattige forhold var blevet tilstået en række privilegier af de [[Oldenborger|oldenborgske]] konger. Reersøerne protesterede imod at pålægges korntiende på trods af, at "'' vi og vore forfædre de ringe pløjeforhold på Reersø med stort slæb og træl har opryddet til vore fattige hustruer og børns føde, eftersom fiskeriet ikke kunne ernære os...''" [[Herredsfoged]]en i [[Løve herred]] skrev som svar på finansråd Oeders forespørgsel af 17. juli [[1771]] om egnens søfart og fiskeri, at "''Reersø land og dessen beboere er de eneste her i herredet, som har nogen skibsfart og fiskeri på stranden, men disse indvånere, som brovter af deres fiskeri fra dronning Margrethes tider, har så megen [[overtro]] og egensindighed, at man fast ikke kan få noen rigtig notice hos dem om deres fiskehandel, så at jeg alene er i stand til at give følgende korte besvaring på berørte fremsatte qvæstioner.''" Der var 17 [[Husmand|husmænd]] og 16 gårdejere på stedet. Reersø oplystes at mangle [[skibsbro]], men der var da også 14 fod vand, hvor man lagde til land. Reersøerne havde 12 [[jolle]]r og 4 både, men ingen større fartøjer. Fiskeredskaberne var hjemmelavede garn og kroge. Fisken solgtes fersk; især var [[Slagelse]] et afsætningssted. Fisken blev kørt, eller den blev båret på ryggen i kurve. Reersøerne handlede også med [[sild]], som de købte fra [[fyn]]ske både; og de havde flere kornmagasiner til korn, der blev sejlet til [[Flensborg]] og [[Kiel]] og solgt der. <ref>Holger Rasmussen: "Traditionsbundet fiskeri fra Reersø" (''Fra Holbæk Amt'' 1988; s. 9-38)</ref>
Vand Naturbeskyttelse