Nyholm fødtes 1803 (ikke som nogle gange anført [[1804]]) på [[Turebyholm]], hvor hans fader, Lars Christian Nyholm (1758-1824), var godsforvalter for [[Grevskabet Bregentved]]; hans moder hed Anna f. Brandt (1771-1805). Han blev [[1823]] student fra [[Vordingborg Skole]] og tog også [[Anden Eksamen]], men vendte sig derefter til landvæsenet. Han ejede først [[Duemosegård]] ved [[Græsted]] [[1828]]-[[1830|30]], købte 1830 [[Sohngårdsholm]] ved [[Aalborg]] og [[Vorgård]] i [[Bælum Sogn]], men solgte dem for at købe [[Baggesvogn]] ved [[Hjørring]] [[1837]]; 10 år senere købte han tillige [[Vrejlev Kloster]], som han [[1856]] solgte til sin ældste søn. I begyndelsen gik det med ringe overskud på Duemosegård, som dog havde 15 tdr. [[hartkorn]], "sultede de unge Folk" – det var jo i landmændenes værste tid –, og både Sohngårdsholm og Baggesvogn var i en meget slet stand, da Nyholm købte dem af staten, den sidste for 90.000 [[Rdl]]. Men han var en dygtig landmand, opdyrkede store hedestrækninger og opførte 2 afbyggergårde samt forøgede kvægbesætningen i 15 år til mere end tredobbelt størrelse. Han arbejdede også for kvæg- og hesteavlens forbedring ved engelske racer, foretog store beplantninger og gav ved hele sin drift gavnlige forbilleder for omegnens bønder, hvorfor man også må tilskrive ham en væsentlig del af æren for landbrugets blomstring i [[Vendsyssel]]. Sit fæstegods (over 200 tdr. hartkorn) solgte han i [[1843]] meget billigt til bønderne. Han var [[1842]]-[[1860|60]] medlem af amtsrådet, [[1845]] medstifter af [[Hjørring Amt]]s landøkonomiske forening og [[1851]]-60 formand, [[1850]] medstifter af den nørrejyske kreditforening og [[1858]]-[[1862|62]] formand for dens repræsentantskab, 1852 en af hovedmændene for [[dampskib]]sfarten mellem [[Frederikshavn]] og [[København]]. Også fik han [[1849]] sæde i den store landbokommission og [[1851]] i stutterikommissionen samt førte [[1856]] forsædet på landmandsforsamlingen i Ålborg.
Ledelse Ledere