== Sats som syntaktisk enhed ==
Begrebet ''sats'' i betydning af syntaktisk enhed blev indført af Erwin Ratz<ref>Erwin Ratz (1898-1973) var en østrigsk musikolog og musikteoretiker, bedst kendt for værket ''Einführung in die musikalische Formenlehre'' ('Indføring i den musikalske formlære') </ref> som modstykke til ''perioden'' og er i denne sammenhæng anvendelig trods begrebets problematiske flertydighed. Ligesom perioden består satsen af en for- og en eftersætning, dog ender satsen i reglen på dominanten hvad der giver satsen en mere åben karakter. I satsen vender forsætningens første frase allerede umiddelbart igen i forsætningens anden frase (identisk eller forandret, for eksempek sekventeret), mens eftersætningen bringer noget nyt, men derved har et åbent præg. Eftersætningen har i modsætning til perioden en videreførende karakter. Den idealtypiske (2+2)+(2+2) takt hos perioden (i formen A – B – A' – C) står i satsen over for 2+2+4 takter (i formen A – A' – B).<br />
Satsen danner efterfølgeren til barokkens viderespindingstype. (ty. Fortspinnungstypus<ref>Til det tyske udtryk "Fortspinnung", se eventuelt http://jakobmjensen.dk/musikkurser/historie/klassisk/barok.htm {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20100212222157/http://jakobmjensen.dk/musikkurser/historie/klassisk/barok.htm |date=12. februar 2010 }} hos Jacob Jensen: "... Mens den anden stemme har temaet, fortsætter første stemme med en fri ''viderespinding'' i selvstændig melodi og rytme, som så er kontrapunkt til den anden stemme. Hvis et bestemt motiv kommer hver gang der er temaindsats, kaldes det obligat kontrapunkt ..."</ref>)
Musik