== Grunden og området ==
Tivoli blev anlagt på voldenes flade forterræn, på [[Vestervold]] nær [[Kalvebod Strand]], hvorfra [[svensker]]ne natten til [[11. februar]] [[1659]] forsøgte at [[stormen på København 1659|storme København]], iført hvide kapper for ikke at blive set i [[sne]]en, gennem en åbning for vandforsyningen, hvor [[Vandkunsten]] og [[Stormgade]] ligger i dag{{Kilde mangler|dato=oktober 2019}}. Derfra gav den frosne voldgrav dem adgang til den belejrede by, der dog mødte dem med byger af [[sten]], bjælker, kogende [[vand]] og brændende [[tjære]]. Ved daggry havde danskerne kun mistet 12 mand, de angribende svenskere ca. 600. Deres hvide kapper fik københavnerne til at sige, at det var godt, svenskerne selv havde haft ligskjorterne med hjemmefra. Men selv om svenskerne måtte trække sig tilbage, fortsatte de belejringen af byen i endnu et halvt år, indtil en dansk-hollandsk flåde kom til undsætning{{Kilde mangler|dato=oktober 2019}}. Tivolisøen er en synlig rest af den gamle voldgrav. Det forlød, at Tivolis grund endnu rummer [[skelet]]ter af faldne svenskere fra dengang.<ref>Peder Bundgaard: ''København – du har alt'' (s.43 og 129), forlaget Borgen, København 1996, {{ISBN|87-21-00499-4}}</ref> Fire svenskere nåede op på voldens brystværn – den forreste blev stukket ned af [[Claus Ahlefeldt]]s [[Partisan (våben)|partisan]] (det vil sige et stikvåben, der var meget brugt mellem år 1400 og 1700). Våbnet ligger bevaret på [[Nationalmuseet]], mens Ahlefeldt i [[1660]] blev udnævnt til øverstkommanderende i [[Norge]].<ref>R. Broby-Johansen: ''Det gamle København'' (s. 45), forlaget Thanning og Appel, København 1978, {{ISBN|87-413-6347-7}}</ref>
Historie Foreninger Organisationer