Efter at de økonomiske konjunkturer i en årrække havde lidt under efterdønningerne fra [[den økonomiske krise i Danmark i 2008|den økonomiske krise]] i kølvandet på [[finanskrisen]], vurderedes det i 2017, at konjunkturledigheden var væk - den faktiske ledighed svarer altså omtrent til niveauet for strukturledigheden, dvs. det beskæftigelsesniveau, der vil være i en neutral konjunktursituation. Dermed skiftede fokus i den økonomisk-politiske debat over til at advare mod at havne i den modsatte grøft i form af en potentiel kommende overophedning af dansk økonomi. I foråret 2020 blev Danmark ret pludseligt ramt af den globale corona-pandemi, der medførte en kortere, men meget kraftig nedgang i produktionen. Det danske bruttonationalprodukt faldt med 2,4 pct. i 2020, hvormed Danmark befandt sig i en kraftig [[recession]]. Den blev imidlertid afløst af en kraftig vækst i 2021, hvor BNP-væksten med 6,8 % blev rekordhøj.<ref name=lex/> Ved indgangen til 2022 befandt Danmarks økonomi sig derfor i en kraftig højkonjunktur, hvor beskæftigelsen vurderedes at ligge næsten 4 pct. over det strukturelle niveau.<ref name=konj>[https://dors.dk/vismandsrapporter/dansk-oekonomi-foraar-2022/kapitel-ii-konjunktur-offentlige-finanser Konjunktur og offentlige finanser. Kapitel II i De Økonomiske Råd: Dansk Økonomi, forår 2022.]</ref>
Politik