== Baggrund ==
Herregårde var godser, der bestod af to dele: dels selv herregården med tilhørende dyrkede agre, dels gods i form af fæstegårde og -huse, hvis fæstere eller lejere skulle gøre modydelser for at fæste deres ejendom. Godserne lod sig inddele i to arketyper: ''Grundherrschaft'' og ''Gutsherrschaft''.<ref>Schacke, s. 25</ref> Grundherrschaft eller rentengrundherrschaft betegner en driftsmåde, hvor hovedgårdens jorder er begrænsede, og godsejeren derfor lægger mest vægt på modtagelsen af faste årlige ydelser i landgilde form af naturalier fx en del afgrøder, husdyr eller andet. Denne driftsmåde modsvarer mest driftsforholdene forud for fæsteforholdets indgåelse, idet driften af den enkelte gård eller det enkelte hus med jord tillægges vægt. Fordelen ved dette er, at godsejeren på forhånd kan forvente at modtage bestemte ydelser i naturalier hvert år. Gutsherrschaft betegner en driftsmåde, hvor hovedvægten lægges på hovedgårdens egen jord, som helt eller overvejende drives ved arbejde udøvet af fæstere, det vil sige hoveri.<ref>Schacke, s. 27</ref> Denne form kunne opfattes som en fordel i perioder med højkonjunkturer, hvor prisstigninger på korn eller dyr ville tilfalde godsejeren ved salg frem for fæsteren. Formelt betegner de to navne hver sin ekstreme driftsmåde, i praksis var der tale om blandinger med større eller mindre vægt på det ene eller andet.
Samfund Historie Erhvervsliv