== Pacifisme og livssyn ==
Russell-familien har i lang tid været aktiv i britisk politik. Russells farfar, [[John Russell, 1. jarl Russell|lord John Russell]], var to gange statsminister og præsenterede ''[[Reform Act 1832|The Reform Bill]]'' i [[1832]], lovkomplekset, der åbnede for en bredere [[stemmeret]] i England. John Russells bror [[Francis Russell, 2. jarl Russell|Francis, den 2. jarl Russell]], var [[Labour]]s leder i [[Overhuset]] og statssekretær i [[Ramsay MacDonald]]s regering. Bertrand Russells søn [[Conrad Russell, 5. jarl Russell|Conrad, den 5. jarl Russell]], var [[liberaldemokraterne]]s talsmand i bl.a. indenrigspolitik. [[John Stuart Mill]] var en ven af familien og [[mentor]] for Bertrand Russell, som selv stillede op til valg til [[Underhuset]], men ikke blev valgt. Russell var desuden en markant antikrigs-aktivist, tilhænger af [[frihandel]], [[Imperialisme|anti-imperialist]] og modstander af [[atomvåben]]. Hans pacifistiske [[pamflet]]ter mod [[værnepligt]] under [[første verdenskrig]] kostede ham først en [[bøde]]; så et [[stipendium]] i [[Cambridge]]; så hans [[pas (legitimation)|pas]], og til sidst seks måneders fængsel. Alligevel støttede Russell væbnet kamp mod [[nazisme]]n under [[anden verdenskrig]]. "''...tre lidenskaber – længslen efter kærlighed, tørsten efter kundskab og en uudholdelig medfølelse med en lidende menneskehed – har som hæftige vinde blæst mig frem og tilbage på en ustadig kurs over dybe oceaner af rædsel, på grænsen til fortvivlelse,''" sagde han selv om sin nagende frygt for dybden i sine følelser og for at gå fra forstanden. Imidlertid magtede han at bruge sin voksende skepsis og forlod sin tro til bedste for samfundet. Sådan blev Russell en af [[1900-tallet]]s mest indflydelsesrige [[intellektuel]]le.<ref>Bernt Hagtvet: ''Ideologienes århundre'' (s. 75-6) </ref>
Filosofi Religion Historie Kultur Matematik Organisationer Uddannelsesinstitutioner