== Symptomer ==
Størstedelen oplever i løbet af deres liv en kortere eller længere periode med nedtrykthed uden at være syge.<ref name="Cullberg s. 307">{{Harvnb|Cullberg|1999| p=307}}</ref> Lige fra barndommen er man tvunget til at give afkald på både idealer og tryghed såvel som i voksenlivet, hvor specielt store omvæltninger ofte fører til nedtrykthed i et stykke tid.<ref name="Cullberg s. 307" /> Depression var før i tiden en diagnose, som blev brugt om folk, der var så tungsindige, at de ikke kunne overkomme dagligdagens småting. I dag har ordet depression bredt sig til daglig tale og bruges ofte om meget lette grader af nedtrykthed som at sige: "''Jeg er deprimeret i dag''."<ref name="Gl s. 349">{{Harvnb|Nielsen|2005| p=349}}</ref> I dag skelnes der derved mellem den naturlige nedtrykthed, alle mennesker kan føle, og den sygelige eller kliniske depression. Den kliniske depression ses som en meget alvorlig sindslidelse, der påvirker den normale funktion i dagligdagen, og skaber store smerter ikke bare for personen selv, men også de pårørende.<ref name="NIMHPub">{{cite web|title = Depression|publisher = National Institute of Mental Health (NIMH)|url = http://www.nimh.nih.gov/health/publications/depression/nimhdepression.pdf|access-date = 2008-09-07|format = PDF|archive-date = 27. juli 2011|archive-url = https://web.archive.org/web/20110727123744/http://www.nimh.nih.gov/health/publications/depression/nimhdepression.pdf|url-status=dead}}</ref> Flere undersøgelser tyder på, at depression er den lidelse, der forringer livskvaliteten mest sammenlignet med dødelige sygdomme.<ref name="Gl s. 349" /> I den moderne forståelse af depressionsbegrebet dækker det over fire symptomgrupper:
# Følelsesmæssige (emotionelle) symptomer
# De tankemæssige symptomer
# Adfærdssymptomer
# Kropslige symptomer
Psykologi