== Baggrund ==
I april [[1941]] angreb Tyskland og landets allierede [[kongeriget Jugoslavien]]. Efter ti dages kampe blev en ny stat oprettet: [[Kroatien]], styret af et tyskvenligt [[Vasalstat|marionetregime]], der slog hårdt ned på alle former for modstand. Store dele af befolkningen blev arresteret og [[Internering|interneret]] i fangelejre. Mest udsat var serbere. Lederen for den tyske besættelsesmagt i Norge, Josef Terboven, opdagede, at jugoslaviske lejre var overfyldte, og han fik nogle af fangerne sendt til Norge som arbejdskraft. I modsætning til de sovjetiske krigsfanger var jugoslaverne ikke taget til fange i krig og blev langt værre behandlet. Jugoslaverne var arresteret som fjender af regimet og dømt til døden. Uden krigsfangestatus var de heller ikke beskyttet af [[Genèvekonventionen]], som indeholder bestemmelser om behandlingen af krigsfanger. SS omtalte dem som mordere og banditter, der fortjente at dø. De jugoslaviske fanger blev udsat for [[tortur]] og dræbt i en målestok, som ellers kun kendes fra [[Jødeudryddelsen|jødeudryddelserne]]. Det første år døde henved 2.000. SS styrede lejrene; men vagthold sørgede nordmænd i [[Nasjonal Samling|NS]]-organisationen [[Hird]]en for. Otte af ti jugoslaviske fanger døde af [[tortur]], sult, sygdom eller regulær [[henrettelse]] det første år. [[Dødelighed]]en var langt højere end for sovjetiske [[soldat]]er.<ref name=autogeneret1>[https://www.norgeshistorie.no/andre-verdenskrig/artikler/1766-jugoslaviske-fanger-i-Norge-under-andre-verdenskrig.html Jugoslaviske fanger i Norge under andre verdenskrig - Norgeshistorie<!-- Bot genereret titel -->]</ref> Eksempelvis blev de tvunget til at arbejde med bar overkrop i det kolde [[klima]].<ref>[https://www.nrk.no/trondelag/jugoslaviske-krigsfangers-historie-1.8273876 Jugoslaviske krigsfangers historie – NRK Trøndelag – Lokale nyheter, TV og radio<!-- Bot genereret titel -->]</ref>
Kriminalitet