[[Fil:Frederiksborg slot - Götterbalustrade 3 Neptun.jpg|thumb|Detalje af arkaden: Neptun]]
Forbindelsen mellem den ydre og den indre slotsgård skete over en muret bro (i sin tid med bevægelig klap) og gennem den store indkørselsport, som fandtes på midten af terrassen eller galleriet, der var bygget på tolv, på [[Toscansk orden|toscanske]] kolonner hvilende stenbuer; i hver bueniche fandtes en forgyldt græsk gude- eller heltestatue.<ref name="Trap124"/> I samme plan som denne terrasse lå endemurene af kirke- og prinsessefløjen med deres svejfede sandstensforsiringer på gavllinjerne, de lange sandstenskarnapper og de lave runddele ved hjørnerne.<ref name="Trap124"/> Terrassens flade tag, der lå i linje med sålbænken i vinduerne på 1. sal, var foroven forsynet med et rækværk, og den havde åbne hvælvinger ind til den indre slotsgård. I denne, der var [[mosaik]]belagt, knejsede til venstre kirkens prægtige klokketårn (275 fod til spirets top) med 6 klokker, hvoraf to måske fra [[Esrom Kloster]], og et stort [[klokkespil]] (se nærmere neden for), til højre trappetårnet midt på prinsessefløjen og i baggrunden på kongefløjen de to trappetårne, kongens og dronningens (med [[vindeltrappe]]r af sten ligesom alle trapper på slottet). Mellem disse to tårne ligesom mellem dem og de to sidefløje løb langs kongefløjen et dobbelt åbent galleri (kendt som Marmorgalleriet) af sort marmor med hvide figurer (opført 1621).<ref name="Trap124"/> Det dannede i linje med stue og 1. sal en udvendig og dog lukket forbindelse mellem de to sidefløje og værelserne i kongefløjen<ref name="Trap124"/>; alle tre huse var nemlig bygget på gammeldags vis, uden indbyrdes forbindelse.<ref>Trap, s. 124f</ref> At Steenwinckel tegnede Marmorgalleriet, vides kun gennem et [[kobberstik]] i [[Cornelis Danckertsz]]' værk om [[Hendrick de Keyser]], ''Architectura moderna'', [[Amsterdam]] 1631, hvor det betegnes som et værk af Steenwinckel. Selve galleriet med dets omfattende skulpturudsmykning udførtes i Amsterdam hos de Keyser og det opstilledes [[1621]] under Laurens Pietersz Sweis' ledelse.
Historie Kemi Bygninger,_konstruktioner_og_anlæg Vand Arkitektur