== Baggrunden for de danske korstog ==
Ved Østersøens sydkyst levede siden 900-tallet en række forskellige slaviske folkefærd: [[vagriere]], [[polabere]], [[obotritter]], wilzere, pommere og ruianere. Samlet blev disse folkeslag af danskere og tyskere kaldt vendere, men det var [[rugianere]] – også kendt som rygboerne – som blev det første egentlige mål for danskernes togter. Forholdet mellem danskerne og venderne ændrede sig meget i årene mellem 900 og 1200. Det vides, at den danske konge [[Harald Blåtand]] blev gift med en datter af den vendiske høvding [[Mstivi]] i 900-tallets anden halvdel. Ligeledes menes det, at kong Haralds fæstning [[Jomsborg]] lå ved Østersøens sydkyst (hvis den da overhovedet har eksisteret). I [[1043]] slog kong [[Magnus den Gode]] en større vendisk hær, som var trængt op i [[Jylland]] i [[Slaget på Lyrskov Hede]]. I 1120’erne blev den danske grænsejarl og kongesøn [[Knud Lavard]] udråbt til ''knes'' (fyrste) over obodritterne og polaberne. Desuden ved vi, at venderne havde en ”handelskoloni” i [[Roskilde]] i anden halvdel af 1100-tallet. Mange byer på de sydlige danske øer er af vendisk oprindelse (f.eks. Korselitse), hvilket vidner om, at venderne muligvis også har slået sig ned.
Historie