== Indflydelse på samtid og eftertid ==
Ved sine ideer, der ofte var mere fremskredne end hans kunst, og ved sin gæstfri optagelse af den kreds af unge arkitekter, der omkring [[1902]] brød ud af Akademiet og sammen med ligesindede [[1909]] stiftede [[Den fri Architektforening]], havde han en tid en ikke ringe indflydelse på udviklingen. Nogen direkte påvirkning fra hans arkitektur spores også, fx i ungdomsarbejder af [[Harald Nielsen (arkitekt)|Harald Nielsen]], [[Ivar Bentsen]] og [[Povl Baumann]]. Over for den senere [[nyklassicisme]] stillede Jensen Klint sig fjendtligt. Dog har han bygget i hvert fald en enkelt lille villa, Sømarksvej 14, med klassicistisk præg; ligeledes er Brostrøms monument i [[Viborg]] klassicistisk. Han forstod i og for sig det værdifulde i antik og klassicistisk arkitektur, med hensyn til 1800-tallets borgerhuse endog længe før nyklassicismen (''Architekten'', 1900–01, 162, sml. 179); det var dette formsprogs genoptagelse, han var imod. Den efter nyklassicismen følgende [[modernisme]] har derimod ikke efterladt noget spor i hans produktion, endskønt han allerede [[1919]] var klar over, at [[Historicisme (arkitektur)|historicismens]] periode måtte afløses af en enklere og mere umiddelbar arkitekturopfattelse (''Architekten'', 1919, s. 241). Det var også Jensen Klint, der gav stødet til den såkaldte bygmesterbevægelse (se hans bog ''Bygmesterskolen'') og trods megen modstand, hvilket medførte hans udmeldelse af Akademisk Arkitektforening, fik sagen virkeliggjort ([[1912]]). Han holdt også selv kursus for bygningshåndværkere på højskoler, tekniske skoler og landbrugsskoler, i de senere år sammen med Ivar Bentsen. Af [[Bedre Byggeskik|Landsforeningen Bedre Byggeskik]] var han medstifter ([[1915]]) og ivrigt medlem. Desuden deltog han i den af Akademisk Arkitektforening oprettede tegnehjælp. Jensen Klints folkelighed ligesom hans visionære fantasi og hans stærke følelsesbetoning må ses i sammenhæng med hans [[Grundtvigianisme|grundtvigianske]] livssyn, ligesom Herholdts retning og kunsthåndværket var udgangspunktet for hans arkitektoniske opfattelse i faglig henseende.
Politik Kunst Historie Kommunikation Maleri Kultur Hobby Organisationer Naturvidenskab Uddannelsesinstitutioner Materiel_kultur