Som [[forskningsmetode]] bruges interviewet som redskab til at opnå ny viden. Selvom [[Kvantitativ metode|kvantitative]] [[Survey-metodik|surveys]], dvs. spørgeskemaundersøgelser, også kan tage form som strukturerede interviews, er der som regel tale om det [[kvalitativt forskningsinterview|kvalitative forskningsinterview]], hvilket dækker over (som regel) det u- eller semistrukturerede interview. Livsverdensinterviewet, hvor interviewpersonen spørges ind til sin livsverden, hvilket for eksempel vil sige sine [[Holdning (mening)|holdninger]], overbevisninger, [[Hukommelse|minder]] eller [[Forventning|forhåbninger]], er den mest udbredte metode.<ref>{{Cite book|title=Interview : en introduktion til det kvalitative forskningsinterview|last=Kvale|first=Steinar|publisher=[[Hans Reitzels Forlag]]|year=1997|isbn=9788741228167|location=København|author-link=Steinar Kvale}}</ref> Interviews kan være den del af et observationsstudie.<ref>{{Cite web|url=https://medium.com/@rakefet.zur/ux-research-getting-started-with-observations-and-interviews-97bb6ce1836f|title=UX research — getting started with observations and interviews|last=Zur|date=26. juni 2019|website=[[medium.com]]|access-date=13. august 2022|url-status=live|first=Rakefet}}</ref> Hvis man eksempelvis observerer køkultur i nattelivet, giver det god mening også at snakke med de mennesker, man observerer.
Filosofi Journalistik Ledelse