Laissez faire-slagordet blev oprindelig udbredt af fysiokraterne, der ønskede at gøre op med merkantilismens vægt på en stærkt styrende stat på erhvervsområdet. Senere blev den tanke, som vendingen udtrykker, et centralt indhold i den [[klassisk liberalisme|klassiske liberalisme]]. [[Adam Smith]]s tanker om [[den usynlige hånd]] kan således opfattes som et forsvar for laissez faire-tankegangen. Man taler også om, at den tidlige [[kapitalisme]] i 1800-tallet i især [[England]] var en laissez faire-kapitalisme, hvor den klassiske liberalismes tanker var i højsædet på det økonomiske område.<ref>[https://books.google.dk/books?id=j-KVwQ2fYLYC&pg=PA57&lpg=PA57&dq=laissez+faire-kapitalisme+1800-tallet&source=bl&ots=6tsfhTg3X1&sig=TR_pW6i0WvVjel4VVnQaedGP5tE&hl=da&sa=X&ved=2ahUKEwjFgqjF1sTeAhUI2aQKHUulAaUQ6AEwA3oECAkQAQ#v=onepage&q=laissez%20faire-kapitalisme%201800-tallet&f=false Peter Munk Christiansen og Asbjørn Sonne Nørgaard (2006): Demokrati, magt og politik i Danmark. S. 57.]</ref> Slagordet lever fortsat videre i den politiske debat, hvor det på en gang kan karakterisere og karikere [[liberalistisk]] [[økonomisk politik]].<ref>[http://denstoredanske.dk/index.php?sideId=113864 Hector Estrup: opslagsordet ''laissez-faire'' i Den Store Danske, Gyldendal. Hentet 8. november 2018.]</ref>
Psykologi Politik