ID-kort kan være obligatoriske eller ikke-obligatoriske, mens andre kan kræve sekundær identitetsbekræftelse ved hjælp af anden identifikation eller andre uformelle dokumenter. Når et identitetsdokument indeholder en persons fotografi, kan det kaldes billed-id.<ref name="Alice5">{{cite journal |url=http://www.law.duke.edu/journals/dltr/articles/2003dltr0002.html |title=The case for national identification cards |access-date=11. januar 2008 |first=Ben |last=Quarmby |date=31. januar 2003 |journal=2003 Duke L. & Tech. Rev. 0002 |pages=E1 |publisher=Duke University |pmid=15709289 |quote=If there is no reasonable expectation of privacy with regards to one's DNA information, the obtention of that information will not constitute a search. The DNA card scheme at issue here would not therefore come under 4th Amendment scrutiny |archive-date=2012-02-12  |archive-url=https://web.archive.org/web/20120212202542/http://www.law.duke.edu/journals/dltr/articles/2003dltr0002.html |url-status=dead }}</ref> Ligeledes kan identitetsdokument indeholder informationer om en persons specifikke kendetegn, såsom [[fingeraftryk]], ansigtstræk m.m., hvormed [[Biometri|biometriske teknologier]] kan anvendes til at bekræfte en persons identitet. Sådanne biometriske teknologier er med til reducere mulighederne for at forfalske identifikationspapirer.
Datalogi