Ved flere lejligheder nævner han som sit mål at holde sine vurderinger så ubundne som muligt i forhold til nogen af datidens filosofiske teorier, indtil han havde gennemført eksperimenter, som kunne hjælpe ham til at fælde dom over dem. Han afstod fra enhver undersøgelse af det atomære og det kartesiske system og endda af ''Novum Organum'' selv, selvom han indrømmer at "forbigående konsultere" dem om nogle få detaljer. Intet var mere fremmed for hans mentale temperament end opstilling af [[hypotese]]r. Han betragtede erhvervelsen af viden som et mål i sig selv, og følgelig opnåede han et bredere syn på målene for videnskabelig undersøgelse, end hans forgængere havde formået i mange århundreder. Dette betød dog ikke, at han ikke var opmærksom på den praktiske anvendelse af videnskaben, eller at han foragtede viden, der havde tendens til at blive brugt.
[[Fil:Sceptical_chymist_1661_Boyle_Title_page_AQ18_(3).jpg|thumb|left|Forside af ''The Skeptical Chymist''.]]
[[Fil:Acta_Eruditorum_-_XI_fisica,_1682_–_BEIC_13349171.jpg|thumb|Illustration af ''Excerptum ex collectionibus philosophicis anglicis ... novum genus lampadis'' à Rob. Boyle ... udgivet i ''[[Acta Eruditorum]]'', 1682]]
Robert Boyle var en [[alkymist]]<ref name="More1941">{{Cite journal |doi=10.2307/2707281 |last=More |first=Louis Trenchard |title=Boyle as Alchemist |url=https://archive.org/details/sim_journal-of-the-history-of-ideas_1941-01_2_1/page/61 |journal=Journal of the History of Ideas |volume=2 |issue=1 |pages=61–76 |publisher=University of Pennsylvania Press |date=januar 1941 |jstor=2707281}}</ref> og i tiltro til, at transmutationen af [[metal]]ler var en mulighed, udførte han eksperimenter i håb om at opnå det, og han var medvirkende til at opnå ophævelse af bestemmelsen af Henry IV i 1689 mod multiplikation af guld og sølv. <ref name="sep-boyle">{{cite encyclopedia |last1=MacIntosh |first1=J. J. |last2=Anstey |first2=Peter |chapter=Robert Boyle |title=The Stanford Encyclopedia of Philosophy |editor-first=Edward N. |editor-last=Zalta |url=http://plato.stanford.edu/entries/boyle/notes.html#4 |year=2010 |edition=Fall |at=note 4}}</ref> Trods alt det vigtige arbejde, han udførte inden for [[fysik]]ken, således testningen af [[Boyles lov]], opdagelsen af luftens betydning i udbredelsen af [[lyd]], og undersøgelser af den udvidende kraft i frysende vand, vedrørende [[tyngdekraft]]en og brydningsstyrker, [[krystal]]ler, [[elektricitet]], [[farve]]r, [[hydrostatik]] og meget andet, var [[kemi]] hans særlige og foretrukne studie. Hans første bog om emnet var ''The Skeptical Chymist'', der blev udgivet i [[1661]], hvor han kritiserede de "eksperimenter, hvorved vulgære spagyrister [alkymister] ikke vil forsøge at gennemføre for at få deres [[salt (kemi)|salt]], [[svovl]] og [[kviksølv]] til at være tings sande principper." For ham var kemi videnskaben om stoffers sammensætning, ikke kun et supplement til alkymisternes eller lægernes kunst.
Filosofi Fysik Kemi Organisationer Naturvidenskab Uddannelsesinstitutioner Universiteter