Da Videnskabernes Selskab i 1836 udstedte sin prisopgave, der fremkaldte ovennævnte besvarelse, var kendskabet til danske moser kun ringe. De opfattedes hyppigst som uordnede, ved [[vand]] frembragte sammenskylninger. Steenstrup påviste nu ikke blot, at den flora, hvoraf moserne er dannede, har vokset der på stedet, men tillige, at moserne i de forskellige dybder er sammensat af forskellige træsorter, der lidt efter lidt har afløst hverandre som fremherskende skovbestand. Grunden til denne vekslen så Steenstrup klart skyldtes forandringer i eksistensbetingelserne, og af de forskellige plantesamfund og de dyrelevninger, der forekom sammen med dem, drog han da den slutning, at klimaet i forhistorisk tid lidt efter lidt havde bedret sig fra koldt og fugtigt til nutidens klima<ref name="DBL 335H"/>, idet det golde land først har klædt sig i [[Bævre-Asp (Populus tremula)|bævreasp]], senere i fyrreskov, der atter har måttet vige for [[eg]]ens og senere [[bøg]]ens herredømme. Det geniale arbejde, der i hovedtrækkene holder, nåede først i trykken i 1841. Det rige materiale af [[fossil|planteforsteninger]] fra Surtarbranden, der skaffedes til veje ved Steenstrup og J. C. Schyttes Islandsrejse (1839-40), er bearbejdet af [[Oswald Heer]] (i ''Flora fossilis arctica''), men desværre er der aldrig fra Steenstrups hånd udkommet nogen beretning om rejsen. I end højere grad må det beklages, at en af Forchhammer og Steenstrup påbegyndt beskrivelse af de danske forsteninger, ''Gæa Danica'', ej heller så dagens lys; tre af tavlerne foreligger i prøvetryk (arkivet for Mineralogisk Museum, det nuværende [[Geologisk Museum]]), men hermed standsedes arbejdet, uvist af hvilken grund.<ref name="DBL 336H">[https://runeberg.org/dbl/16/0338.html Hintze, s. 336]</ref>
Titler Samfund Historie Lister_over_personer Videnskab Organisationer Uddannelsesinstitutioner Universiteter