Mens Swedenborg fik stor betydning uden for Sverige, var den mest betydningsfulde filosof inden for landets egne grænser [[Christopher Jacob Boström]] (1797-1866), der gav ophav til den [[Boström]]ske skole<ref name=":1" /><ref name=":3" />. Han udviklede således en særlig filosofi, som kaldes "rationel idealisme". Her gav han en fortolkning af tilværelsen ud fra "det Absolutte<ref>https://www.encyclopedia.com/humanities/encyclopedias-almanacs-transcripts-and-maps/bostrom-christopher-jacob-1797-1866</ref>”. Han endte med at betragte "det Absolutte" som identisk med selve verdensudviklingen<ref name=":3">https://denstoredanske.lex.dk/C.J._Bostr%C3%B6m</ref><ref>Boström, Kristoffer Jakob i ''[[Salmonsens Konversationsleksikon]]'' (2. udgave, 1915)</ref>. [[Carl Pontus Wikner]] (1837-1888) var til at begynde inspireret af den Boströmske filosofi, men han endte med at formulere en meget mere teistisk filosofi<ref>https://denstoredanske.lex.dk/Pontus_Wikner</ref>. Hele hans egen filosofi er da også båret af en religiøs interesse, og han har særligt fokus på kristendommen<ref>Wikner, Carl Pontus i ''[[Salmonsens Konversationsleksikon]]'' (2. udgave, 1928)</ref>. Andre vigtige efterfølgere af den [[Boström]]ske skole var den vigtige svensk filosof [[Vitalis Norström|Johan Vitalis Abraham Norström]] (1856-1916) samt svenskeren [[Carl Yngve Sahlin]]<ref>Persson, Mats. “Hans Larsson och Vitalis Norström: Om förnuftsidealismen i det svenska sekelskiftet (Hans Larsson and Vitalis Norström: On the Idealism of Reason in Fin-de-siècle Sweden).” (1997).</ref><ref>https://denstoredanske.lex.dk/Karl_Yngve_Sahlin</ref>'''.''' Sahlins filosofi har et formelt og abstrakt præg; men den har øvet stor indflydelse ved sin videnskabelige alvor og [[logisk]]e skarphed<ref>Sahlin, Karl Yngve i ''[[Salmonsens Konversationsleksikon]]'' (2. udgave, 1926)</ref>.
Filosofi