Adskillelsen som følge af ghettoerne førte ofte til overbefolkning og fattigdom med sygdom og overdødelighed. Men den indebar også en konsolidering af kulturen og dannelsen af en række nye institutioner og et vidtstrakt selvstyre.<ref name=freiesleben/> Under indflydelse fra [[oplysningstiden]]s idealer opnåede jøderne efterhånden i løbet af 1800-tallet fulde [[Jødernes emancipation i Europa|borgerrettigheder i de fleste europæiske lande]], og ghettoerne blev efterhånden afskaffet som tvungne opholdssteder. Kvarterer med en høj andel af jødiske beboere omtaltes dog fortsat som ghettoer, og ghettobenævnelsen bredte sig endda til nye [[byområde]]r. I København, hvor der altså aldrig har været en officiel jødisk ghetto, blev kvarteret omkring [[Adelgade (København)|Adelgade]] og [[Borgergade]] i den indre by fra 1880 og nogle årtier frem præget af en pludselig indvandring af nogle tusinde jøder fra Østeuropa, især Rusland. Kvarteret blev derfor også omtalt som en ghetto i samtiden.<ref>[http://politiken.dk/kultur/art5705864/Da-ghettoen-kom-til-K%C3%B8benhavn Da ghettoen kom til København. Artikel af Nils Thorsen 30. oktober 2010.]</ref><ref>{{Cite web |url=http://www.joediskinfo.dk/artikler/en-jodisk-ghetto-i-1800-tallets-kobenhavn |title=''En jødisk ghetto i 1800-tallets København''. Jødisk Informationscenters hjemmeside. Besøgt 10. september 2017. |access-date=11. september 2017 |archive-date=11. september 2017 |archive-url=https://web.archive.org/web/20170911204920/http://www.joediskinfo.dk/artikler/en-jodisk-ghetto-i-1800-tallets-kobenhavn |url-status=dead }}</ref>
Politik Samfund