=== Stavelsesdannende laryngaler ===
Når en laryngal forekom mellem konsonanter fik den (muligvis med nogle undtagelser) den såkaldte ''trippelrefleks'' i græsk, det vil sige ''*h₁ ''blev'' e, *h₂ a ''og'' *h₃ o''. I indoiransk blev laryngalen, uanset type, ''i'' da den ikke forsvandt sporløst, og i øvrige sprog genspejles den som ''a'' eller er helt forsvundet.<ref name="beekes-syllabic">Beekes (1995), s. 143</ref> Reflekserne til det urindoeuropæiske ord for 'far', *''ph₂tḗr'', eksemplificerer den her udvikling:
: urindoeuropæisk *''ph₂tḗr'' 'far': [[sanskrit]] ''pitā́'', [[Avestisk (sprog)|avestisk]] ''(p)tā'' (men i dativ ''piϑrē''), [[Armensk (sprog)|armensk]] ''hayr'' (fra et tidligere *''haþir''), [[Tokhariske sprog|tokharisk]] pācar/pācer, [[Oldgræsk|klassisk græsk]] ''πατήρ'' (''patḗr''), [[latin]] ''pater'', [[oldirsk]] ''athir'', [[Gotisk (sprog)|gotisk]] ''fadar''.<ref name="beekes-syllabic" />
[[Fil:NAMA_Alphabet_grec.jpg|right|thumb|200x200px|Klassisk græsk er, takket være den værdifulde såkaldte ''trippelrefleks'', en af de vigtigste kilder for rekonstruktion af de urindoeuropæiske laryngaler. Her er det [[græske alfabet]]et afbilledet på en keramikkop fra [[Attika (halvø)|Attika]].]]
I begyndelsen af ord, før en konsonant, forsvandt laryngalen i de fleste tilfælde sporløst, ud over i græsk og armensk, hvor den genspejledes i trippelrefleksen ''e, a, o'', og formodentlig i [[frygisk]] og måske i [[oldmakedonsk]] som også har en vokalrefleks. I hittitisk forekommer både reflekserne ''h'' og ''a'', og i andre tilfælde er laryngalen helt forsvundet. Gennem at man før troede at vokalen var kommet til senere i græsk og armensk, talte man (og gør det fortsat) om ''protetiske vokaler.''<ref name="beekes-syllabic" /> Reflekserne er ''e, a, o'' i følgende eksempel:
: urindoeuropæisk *''h₁rudhrós'' 'rød': sanskrit ''rudhirá-'', klassisk græsk ''eruthrós'', latin ''ruber'', gotiska ''rauþs''.
: urindoeuropeiska *''h₁me'' 'mig': sanskrit ''mā'', [[oldkirkeslavisk]] ''mę'', [[:sv:Prusiska|preussisk]] ''mien'', armensk ''im'' (fra et tidligere ''*em-''), hittitisk ''ammuk'', klassisk græsk ''ἐμέ'' (''emé''), latin ''mē'', gotisk ''mik''.
: urindoeuropæisk *''h₂ues-'' 'dvæle, opholde sig': sanskrit ''vásati'', hittitisk ''huiszi'', klassisk græsk <br>
: áesa < *aues- ([[aorist]]), gotisk ''wisan'', jf. engelsk ''was''.
: urindoeuropæisk ''*h₃n(e)id-'' 'håne, smæde' sanskrit ''níndati'', armensk ''anicanem'' (''a- >*o-''), litauisk ''níedèti'', klassisk græsk ''óneidos'', gotisk ''ganaitjan.''<ref name="beekes-syllabic" />
Den sidstnævnte urindoeuropæiske rod ''*h₃n(e)id-'' kan, undtagen i de fem ovennævnte sprog, endda ligge til grund for det danske ord ''nidding'', oldnordisk ''níðingr'', med den urgermanske rod *''nīþa'', fjendskab, strid. En parallellrod synes at foreligge i gotisk ''naitjan'', håne, græsk ''óneidos'', hån, bebrejdelse, sanskrit ''nidā'', hån, bebrejdelse osv. Jf. ''nedstirre/nidstirre.''<ref>[http://ordnet.dk/ddo/ordbog?entry_id=11035960&def_id=21056326&query=nedstirre Ordnet - nedstirre]</ref>
Litteratur Sprogforskning Kommunikation Videnskab Humaniora Sprog