[[Fil:Offerpladsen, Bork vikingehavn.JPG|thumb|250px|Rekonstruktion af ví på [[Bork Vikingehavn]] (2009). Her er en hørg til ofringer placeret under åben himmel omgivet af gudestatuer indenfor en indhegning.]]
Der er langtfra enighed om helligdommenes udformning, lige som deres funktion længe har været et diskussionsemne. Det skyldes især, at kilderne sjældent er entydige.<ref>Steinsland (2005) pp.284</ref> Den sakrale betydning har dog tilsyneladende været sekundær for nogle bygningstyper.<ref>Brink, Stefan (1999) pp. 36</ref> I de [[germansk]]e sprog fandtes der i før-kristen ikke en betegnelse, der direkte kan oversættes til det latinske ord ''[[romersk tempel|templum]]'', som det moderne ord [[tempel]] stammer fra. Det har derfor længe været diskuteret, hvorvidt der i Norden før religionsskiftet fandtes bygninger, som udelukkende havde sakrale formål.<ref>Brink, Stefan (1999) pp. 20</ref> Sandsynligvis har man nogle steder opført særlige bygninger til religiøse formål, idet betegnelserne [[Hov (helligsted)|hov]] og hørg (''hörgr'') optræder flere steder.<ref name=kofodwarwind38 /> Andre kilder tyder samtidig på, at de rituelle handlinger ikke nødvendigvis var begrænset til bygninger, som udelukkende var opført til religiøse formål. Hvorvidt man har rejst ’’templer’’ har givetvis været afhængigt af lokale traditioner og økonomiske ressourcer.<ref>Steinsland (2005) pp.285-288</ref> Et hov eller et hørg var desuden heller ikke nødvendigvis tilknyttet et centralsted.<ref>Brink, Stefan (1999) pp. 37</ref>
Ritualer