Neologismer er kendt fra første færd. Da de første landnamsmænd begav sig til Island, så de første gang varme kilder. Fra deres hjemland havde de medført ordet ''hver'', som betyder "kedel", og det brugte de til at nævne de sydende kilder. En ''hver'' behøver ikke at være en springkilde, men en af de varme springkilder fik navnet "[[geysir]]", som er et af de få internationale [[låneord]] fra islandsk. "[[Saga]]" er et islandsk ord med en ejendommelig kontrast mellem ordets meget specielle internationale betydning og dets altomfattende islandske betydning, hvor "saga" kan betyde hvad som helst, som fortælles eller står i forbindelse med historie. Deraf udledes ''stríðssaga'' ("krigshistorie"), ''jarðsaga'' ("geohistorie") o.m.fl. Indvandrerne så også lavafelter første gang, og kaldte dem ''hraun'', som betød "stenet jord". Af urgamle nydannelser kan man nævne ''hlaupár'' ("[[skudår]]"), som ikke ser ud til at være en direkte låneoversættelse. [[Gletsjer]]e kendte man fra Norge under navnet ''jökull'', men slet ikke i samme omfang som i Island, og de voldsomme [[gletsjerløb]] var man ukendt med. De fik navnet ''jökulhlaup'', som er gået over i det internationale geologiske ordforråd. De allerældste og allerfleste nydannelser findes dog hos [[skjald]]ene.
=== Nydannelsesteknik ===
==== Sammensatte ord, som ikke er låneoversættelser ====
Det ene af de to ord, som man har brugt for [[AIDS]] er ''alnæmi'', som betyder "overfølsomhed for alting". Et andet eksempel er ''halastjarna'' ("[[komet]]"), bogstaveligt "halestjerne".
==== Lydlige efterlignelser ====
Det andet af to ord, som har været i brug i Island for "AIDS" er ''eyðni''. Det stammer fra verbet ''eyða'' ("ødelægge", "tilintetgøre"). ''Eyðni'' og ''alnæmi'' bruges nu begge to.
==== "Genfærd" ====
Et genfærd er her et ord, der fandtes i det islandske oldsprog, gerne i skjaldesproget, men som genoplives i en ny eller undertiden i den gamle betydning. Ordet ''sími'' ("[[telefon]]") er dannet af oldislandsk ''síma'', som var et svagt bøjet [[intetkøn]]sord med betydningen "tråd". Nu er svage intetkønsord sjældne, og for at sikre et ord udbredelse skal det helst tilhøre en af de store [[ordklasse]]r. Man besluttede så at ændre bøjningen, også fordi ordet faktisk findes et enkelt sted i det gamle sprog som [[Maskulinum|hankøn]], men da som senere led i et sammensat ord. Man besluttede at prøve med ordet ''sími'', som blev en succes.
Kultur