Selvom skat som andel af BNP kan være nyttig som en indikator på det offentliges rolle i økonomien og skattesystemets rolle for at finansiere offentlige varer og tjenester og omfordeling af indtægt, har denne målemetode klare begrænsninger:
* Et land som hovedsageligt bruger direkte overførsler for at støtte forskellige grupper, vil fremstå med højere skat som andel af BNP end et land som hovedsageligt bruger forskellige skattefradrag o.l., selv om samlet støtteniveau er identisk.
* Skat som andel af BNP påvirkes af i hvilken grad forskellige sociale sundhedsydeleser og andre overførselsindkomster er skattepligtige. I et land som Norge, hvor disse ofte er skattepligtige, vil skat som andel af BNP være højere end i land hvor disse indtægter er skattefrie, selv om nettoydelserne er ens.
* Skat som andel af BNP vil påvirkes af om landene har offentlige eller private pensionssystemer. Et offentlig pensionssystem indebærer ofte besparelser gennem skattesystemet (sundheds- og pensionspræmier). Sådanne lande vil fremstå med højere skat som andel af BNP end land hvor sådanne ordninger organiseres som indbetalinger til private pensionsordninger.
* Konjunktursituationen i det enkelte land vil også påvirke skatteniveauet som andel af BNP, fordi væksten i skatteindtægter på grund af ændret økonomisk aktivitet kan afvige fra væksten i BNP. Skat som andel af BNP kan da ændre sig uden, at det har vært gennemført ændringer i skattereglerne. Ændringer i skat som andel af BNP reflektere dermed ikke forskellige i skattepolitikker, hverken over tid eller mellem lande.
Samfund