Husmænd havde ikke medbestemmelsesret under landsbyfællesskabet, men nok møderet og kunne sammen med møllere, enker og andre blive indstævnet i forbindelse med vedtagelse af landsbyvedtægten. I den forbindelse måtte de bidrage til et "igangsgilde" med ½ eller ¼ tønde [[øl]] "eftersom han haver råd dertil".<ref name="Sk 135">Skrubbeltrang (1978), s. 135</ref> Under landsbyfællesskabet havde husmænd normalt græsningsret<ref name="Sk 43">Skrubbeltrang (1978), s. 43</ref> i det mindste på overdrev<ref name="Sk 141">Skrubbeltrang (1978), s. 141</ref>, og mange husmænd holdt af samme grund indtil 1740-erne på Sjælland ofte mindst 1 ko, i Jylland 2 køer<ref name="Sk 248"/> og 4-5 får eller mere<ref name="Sk 141"/>, mens ret få husmænd holdt svin.<ref name="Sk 248"/> Mange husmænd havde kun "lejekvæg".<ref name="Sk 141"/> Jordløse husmænd måtte betale for retten til græsning..<ref name="Sk 248"/> Husmænd kunne få tilladelse til at lade deres får og gæs græsse på [[overdrev]] og [[fælled]]er.<ref name="Sk 248"/> Et mindre antal husmænd holdt heste og kunne i visse områder, fx Jægerspris og Hørsholm godser, skaffe sig ekstra indkomster ved kørsel.<ref name="Sk 248">Skrubbeltrang (1978), s. 248</ref>
Titler Samfund