Blandt [[Isua]]s bjergarter er der ca. 10 m sorte skifre<!--lerskifer bliver til skifer--->. Kulstoffet i skifrene har et <sup>12</sup>C/<sup>13</sup>C-[[isotop]]forhold, der er karakteristisk for [[liv]]sformers foretrukne kulstofisotop (vitaleffekt; levende organismer foretrækker den lette <sup>12</sup>C frem for <sup>13</sup>C). Det tolkes som at der i hvert fald 800 millioner år efter Jordens skabelse
<ref>[[Minik Rosing|Rosing, Minik]]: ’’Isua – Jordens ældste bjergarter’’ i Topografisk Atlas Grønland, 2000, Kort & Matrikelstyrelsen, {{ISBN|87-87945-44-4}}</ref>
fandtes [[Fotosyntese|fotosyntetiserende]] [[mikroorganisme]]r, der har optaget CO<sub>2</sub> og aflejret kulstoffet på havbunden.
<ref>Madsen, Jørn: ’’Livets Udvikling’’, 2006, Gyldendal, {{ISBN|87-02-03562-6}}</ref>
Da skifrene er metasedimenter, har mikroorganismerne fandtes længe før Isuas [[metamorfe bjergarter]] blev dannet, altså i Hadal.
Videnskab Geologi Naturvidenskab