Løndannelsen menes normalt at foregå ret trægt, dvs. lønningerne ændrer sig relativt sjældent. For mange personer ændrer lønniveauet ved årlige lønforhandlinger eller måske ved flerårige overenskomster. Til sammenligning ændrer priser på nogle forbrugsgoder (f.eks. benzin) sig op til flere gange dagligt. Denne træghed i løndannelsen har meget store samfundsøkonomiske konsekvenser, idet den menes at spille en hovedrolle i [[konjunktur]]bevægelser. Hvis lønningerne (dvs. prisen på arbejdskraft) ikke ændrer sig, når efterspørgslen i samfundet falder som følge af en negativ begivenhed, vil den lavere efterspørgsel slå ud i lavere beskæftigelse i stedet for, og så stiger ledigheden. Når samfundet bevæger sig ind i en lavkonjunktur med stigende ledighed, vil dette dog efterhånden også slå igennem i lønningerne, så lønstigningerne vil være relativt lave, når der er lavkonjunktur. Omvendt vil først beskæftigelsen og senere også efterhånden lønningerne stige relativt hurtigt, når økonomien befinder sig i en højkonjunktur. Konjunktursituationen har derfor stor betydning for lønstigningstakten og omvendt.
Samfund Arbejdsmarkedet