Mediatisering af selvstændige huse rangerede højere end andre huse af samme eller højere rang, men som aldrig herskede over en stat. Denne opdeling havde stor social betydning, da mediatiserede fyrster blev betragtet som ligeværdige med kongelige, når det drejede sig om ægteskabelige formål, og de blev grundlæggende betragtet som kongelige. Der var dog to typer mediatiserede familier; de gamle og de ny. De gamle var dem, som herskede i direkte kejserlige områder. De nye familier var dem, som havde opnået deres status efter [[middelalder]]en, hvilket hovedsageligt var sket som belønning for kongelig service og loyalitet overfor den regerende kejser. Størstedelen af disse familier kom fra nedarvede [[Huset Habsburg|habsburgske]] landområder og det sydvestlige Tyskland; oprindeligt var det lavere adel, der var blevet opgraderet. Efter mediatiseringen blev disse familier officielt betragtet som lige med de kongelige, men de herskende huse nægtede i mange tilfælde at behandle dem sådan. Kejser [[Franz Joseph 1. af Østrig-Ungarn|Franz Joseph 1.]] forbød eksempelvis sin nevøs søn, den senere [[Karl 1. af Østrig]] at ægte en prinsesse fra [[Hohenlohe]]-slægten, selv om det var en gammel familie, der havde hersket i flere århundreder inden mediatiseringen, og kong [[Frederik Vilhelm 3. af Preussen|Frederik Vilhelm 3.]] blev tvunget til at indgå [[Ægteskab til venstre hånd|morganatisk ægteskab]] med grevinde [[Auguste von Harrach]], selv om hun kom fra en mediatiseret familie.
Jura Filosofi Historie Humaniora Folkeret