== Højskolegrundlægger ==
Uagtet disse sysler lykkedes det Bojsen ved anstrengt flid at tage teologisk eksamen i marts [[1864]], men han nægtede at aflægge den da fastsatte kandidated. Endnu forinden eksamenen (der holdtes ekstraordinært for ham og en anden kandidat i lignende forhold) havde han – som året forud havde lejet sig en stillingsmand til soldatertjenesten – meldt sig som officersaspirant, og efter at have bestået prøven som nr. 2 afgik han i maj til [[Hæren]]. Under resten af [[2. slesvigske krig|krigen]] gjorde Bojsen tjeneste ved bevogtningen af [[Fyn]]s nordvestlige kyst; [[1867]] udnævntes han til [[løjtnant]] og stod i forstærkningen indtil [[1883]]. For at medvirke til folkets åndelige løftelse efter krigens tunge nederlag besluttede Bojsen at grundlægge en [[Rødkilde Højskole|folkehøjskole]] på [[Møn]], hvor hans fader var blevet præst. Hans giftermål (han havde bryllup [[26. juni]] [[1865]], men blev allerede enkemand 22. september [[1866]]) gav ham dertil rige midler, og skolen åbnedes i oktober 1865 samt fik næste år en statelig bygning på Rødkilde i [[Stege Sogn]], hvor Bojsen havde købt en stor gård. Bojsen ledede selv skolen i flere år, men måtte, da han var blevet Folketingsmand, overgive ledelsen i andre hænder og overdrog [[1873]] skolen helt til en ny forstander, J.H. Andersen. Fremdeles blev Bojsen 1865 leder for Møens Skytteforening og formand for øens [[De danske Vaabenbrødre|våbenbrødre]], [[1867]] formand for [[sogneråd]]et og for landbosparekassen.
Litteratur Religion Ledelse Organisationer Uddannelsesinstitutioner Ledere