'''Indfæstning''' eller '''stedsmål'''<ref name="PO 351">Porsmose (1988), s. 351</ref> betegner en afgift, som en [[fæste]]r måtte betale for at overtage en fæsteejendom. Betalingen kunne finde sted i penge og/eller i naturalier, fx øksne. Størrelsen af denne afgift kunne afhænge af mange forhold, således ejendommens tilstand (hvis ejendommen var i ringe stand kunne indfæstningsafgiften mindskes eller helt udelades, og i visse tilfælde blev der nærmest betalt "negativ indfæstning", idet godsejeren stillede materialer til rådighed for fæsteren til at instandsætte en forfalden gård, ligesom denne kunne få indskud i form af korn og husdyr samt fritagelse for landgilde og hoveri i en årrække)<ref name="SK 228"/>, gårdens brugsværdi (forventede udbytte af driften)<ref>Skrubbeltrang (1978), s. 22</ref>, eventuelle forpligtelser i forhold til tidligere fæstere (fx forsørgelse af en tidligere fæsters enke og/eller børn), den tidligere fæsters eventuelle gæld, samt almindelige konjunkturer.<ref name="autogeneret1">Skrubbeltrang (1978), s. 21f</ref> Vilkårene måtte lettes, når konjunkturerne var vanskelige, og det var svært at finde en egnet fæster fx efter en [[krig]] eller [[epidemi]] eller vis ejendommen var misligholdt af den tidligere fæster, men kunne strammes, når konjunkturerne var gode og gården var i god stand.<ref>Dombernowsky (1988), s. 282, 284</ref> Ikke kun gårdfæstere men også [[husmand|husfæstere]] måtte betale indfæstning.<ref name="DO 289">Dombernowsky (1988), s. 289</ref>
Historie