De fleste opgaver løses af [[institution]]er i [[Offentlig sektor|den offentlige sektor]], som er opdelt i [[stat]]en, [[region]]erne og [[kommune]]rne. Ydelsernes omfang og serviceniveau betyder, at der i Danmark er flere offentligt ansatte pr. indbygger end i de fleste andre velfærdsstater. Udgiftsniveauet kombineret med en stor grad af skattefinansiering har medført et [[skattetryk]], som i [[2018]] forventes at udgøre 44,9 % af [[BNP]].<ref name=tryk>{{Cite web |url=http://www.skm.dk/skattetal/statistik/generel-skattestatistik/skattetrykket-i-danmark |title=Skattetrykket i Danmark. Skatteministeriets hjemmeside, dateret 4. januar 2018. |access-date= 7. februar 2018 |archive-date=22. februar 2018 |archive-url=https://web.archive.org/web/20180222001702/http://www.skm.dk/skattetal/statistik/generel-skattestatistik/skattetrykket-i-danmark |url-status=dead }}</ref> Skatteprovenuet er derfor højere end i de lande, Danmark normalt sammenlignes med, og da hovedparten indhentes gennem [[indkomstskat]]ter, har eksperter debatteret, hvorvidt velfærdsstaten påvirker [[arbejdsudbud]]det negativt, både som følge af de sociale ydelser, der gives til personer uden beskæftigelse, og som følge af den nødvendige skattefinansiering.<Ref name= Torf>Torfing (2004)</ref><ref>{{Cite web |url=http://www.fm.dk/Publikationer/2004/Fordeling%20og%20incitamenter%202004.aspx?mode=full |title=Finansministeriet (2004), Fordeling og incitamenter |access-date=27. maj 2011 |archive-date=16. juni 2011 |archive-url=https://web.archive.org/web/20110616115633/http://www.fm.dk/Publikationer/2004/Fordeling%20og%20incitamenter%202004.aspx?mode=full |url-status=dead }}</ref> Modellens bæredygtighed analyseres derfor ofte med udgangspunkt i dens evne til at opretholde en høj [[beskæftigelse]] og samtidig udvikle et [[flexicurity|fleksibelt arbejdsmarked]].<ref name=Ploug>{{Cite web |url=http://www.sfi.dk/rapportoplysninger-4681.aspx?Action=1&NewsId=218&PID=9267 |title=Ploug m. fl. (2004) |access-date=22. september 2013 |archive-date=28. september 2013 |archive-url=https://web.archive.org/web/20130928142329/http://www.sfi.dk/rapportoplysninger-4681.aspx?Action=1&NewsId=218&PID=9267 |url-status=dead }}</ref> Siden 1990'erne har aktiv [[arbejdsmarkedspolitik]] derfor været et væsentligt velfærdsregulerende instrument. Denne udvikling betegner nogle forskere som et sporskifte i velfærdsstaten,<Ref>Torfing (2004), s. 33 f.</ref> mens andre opfatter den som et brud med den skandinaviske velfærdsmodels oprindelige karakteristika.<ref>{{Harvnb|Knudsen |2007 |p=}}</ref><ref>{{Harvnb|Pedersen |2011 |p=27f.}}</ref> <ref name=hvader/>
Psykologi Politik Samfund