Den 12. maj 1905 i gik byens arbejdere ud i generalstrejke, der kom til at vare i 72 dage. I strejken deltog omkring 30.000 fra næsten alle virksomhederne i byen. De strejkende præsenterede 30 krav for producenterne. De fleste af deres krav var af økonomisk art (etablering af garanteret mindsteløn, indførelse af en [[otte timers arbejdsdag]], forbedring af sanitære forhold for arbejderne osv.), Men de strejkende rejste også politiske krav bakket op af [[RSDAP]] (indkaldelse af en [[grundlov]]sgivende forsamling, indførelse af [[demokrati]]ske [[frihedsrettigheder]] og fejring af [[1. maj]]). Den 13. maj fremsatte arbejderne deres krav på byrådets møde til producenterne, der imidlertid nægtede at indgå i åbne forhandlinger og insisterede på valg af repræsentanter for arbejderne på hver virksomhed. Fra den 15. maj gennemførtes en to dages lang valgprcedure, der resulterede i valget af 151 delegater. De delegerede blev kendt som Ivanovo-Voznesensk arbejderråd, og var det første arbejderråd i Rusland.<ref name="ISPU"/> Formanden var en lokal digter A. E. Nozdrin. Trods fabrikanternes intentioner nægtede de delegerede at forhandle separat på hver fabrik og krævede kollektive forhandlinger. Rådet bestod næsten udelukkende (bortset fra en ansat) af arbejdere, omkring halvdelen af dem var medlemmer af RSDAP, resten havde inge partitilknytning, men kan have sympatiseret med partiet. Det hemmelige politi lykkedes at plante agenter blandt de delegerede. Rådet overtog en del af de lokale myndigheders funktioner: en arbejdsgruppe var en milits ledet af I. N. Utkin ("Stanko"), der havde til opgave at opretholde ro og orden i arbejderkvartererne, der blev oprettet en foldomstol, har kommissionen til ledelse af strejken, en økonomiskkomite, og en madkomite. Som et resultat af lange forhandlinger, gjorde producenterne indrømmelser til arbejderne: arbejdstidsnedsættelse (et gennemsnit på 10,5 timer), øget løn og hensyntagen til gravide kvinder og ammende mødre. Ikke alle krav blev opfyldt, og undertiden nægtede producenterne at overholde aftalerne. Brudene medførte vrede blandt arbejderne, og Rådet vedtog den 19. juli at nedlægge sit arbejde.<ref name="BALDIN"/>
Historie Foreninger Organisationer