Flere har overvejet, om han benyttede et [[camera obscura]] – et apparat som via en linse projekterer motiver over på en overflade – for at opnå den bemærkelsesværdige, næsten fotografiske, minutiøse præcision og detaljerigdom, og ligeledes detaljer i flere af malerierne der nærmer sig [[Impressionisme|impressionistiske]] [[Pointillisme|pointillistiske]] aspekter og nogle [[Halo|glorieligende]] lyseffekter, der begge kan være et resultat af et motiv projekteret gennem et camera obscura. Argumenterne mod brugen af et camera obscura er imidlertid så overvældende, at den romantiske antagelse (fostret af det 19. århundredes første fascination af fotografiets opståen) tilskrives Vermeers tilsyneladende realisme.<ref>J.-L. Delsaute (1998), "The Camera Obscura and Painting in the Sixteenth and Seventeenth Centuries," in ''Vermeer Studies'', ed. by Ivan Gaskell and Michiel Jonker, National Gallery of Art Washington D.C., Yale University Press, New Haven, London.</ref><ref>J. Wadum (1995), "Vermeer's Use of Perspective, in Historic Painting Techniques, Materials, and Studio Practice," Reprints of a Symposium Held at the University of Leiden, The Netherlands, 26-29 June 1995, Santa Monica, 1995.</ref> Intet sådan apparat er registreret i hans enkes konkursbo, opgjort af Leeuwenhoek.
Historie Maleri