I situationer med ekstrem og vedvarende sprogkontakt kan dette føre til dannelsen af helt nye [[blandet sprog|blandede sprog]], der ikke kan betragtes som tilhørende en specifik sprogfamilie. En type blandede sprog er såkaldte [[pidginsprog]], der opstår når voksne talere af to forskellige sprog interagerer regelmæssigt, men i en situation hvor ingen af grupperne lærer at tale den anden gruppes sprog flydende. I sådanne tilfælde vil de ofte konstruere en kommunikationsform, der har egenskaber fra begge sprog, men som har en simplificeret grammatisk og fonologisk struktur. Dette hybridsprog kommer således til hovedsageligt at indeholde de grammatiske og fonologiske kategorier, der eksisterer på begge sprog. Pidginsprog er kendetegnet ved kun at kunne være [[andetsprog]], da de kun tales af folk, som har et andet sprog som [[modersmål]]. Hvis et pidginsprog ender med at blive et talefællesskabs hovedsprog, og eventuelle børn dermed vil vokse op med pidginsproget som deres modersmål, vil pidginsproget begynde at ændre sin struktur og opnå en større kompleksitetsgrad. Denne type sprog kaldes ikke længere pidginsprog, men derimod [[kreolsprog]]. Et eksempel på et blandet sprog er [[tok pisin]], det officielle sprog i [[Papua Ny Guinea]], som oprindeligt opstod som et pidginsprog baseret på engelsk og [[austronesiske sprog]]; andre eksempler er [[Haitisk (sprog)|kreyòl ayisyen]], det franskbaserede kreolsprog, der tales i [[Haiti]], og [[Michif (sprog)|michif]], et canadisk blandet sprog, der er baseret på indiansk [[Cree (sprog)|cree]] og fransk.<ref>{{harvcoltxt|Thomason|Kaufman|1988}}; {{harvcoltxt|Thomason|2001}}; {{harvcoltxt|Matras|Bakker|2003}}</ref>
Sprog