Der er et sted mellem 5000 og 7.000 menneskesprog i verden. Ethvert estimat afhænger af distinktion (dikotomi) mellem sprog og [[dialekt]].<ref>{{cite journal |last1=Kamusella |first1=Tomasz |author-link=Tomasz Kamusella |date=2016 |title=The History of the Normative Opposition of 'Language versus Dialect': From Its Graeco-Latin Origin to Central Europe’s Ethnolinguistic Nation-States |url=http://ispan.waw.pl/journals/index.php/ch/article/download/ch.2016.011/2342 |journal=Colloquia Humanistica |volume=5 |pages=189-198 |doi=10.11649/ch.2016.011 |access-date=2020-02-09 }}</ref> [[Naturligt sprog|Naturlige sprog]] [[tale]]s eller [[tegnsprog|tegnes]], men alle sprog kan [[Indkodning (semiotik)|indkodes]] i sekundære medier ved hjælp af auditive, visuelle eller taktile [[stimulus|stimuli]]&nbsp;– som [[skrivning|skrift]], [[fløjtesprog|fløjtning]], [[tegnsprog|tegning]] eller [[braille]]. Det skyldes, at menneskesprog er uafhængigt af  [[Modalitet (semiotik)|modalitet]]. Afhængigt af [[sprogfilosofi|filosofiske perspektiver]] om definitionen af sprog og betydning kan ordet "sprog" som generelt begreb henvise til den [[kognitiv]]e evne til at lære og bruge systemer til kompleks kommunikation - eller til at beskrive det regelsæt, der udgør disse systemer - eller det sæt ytringer, der kan produceres fra de regler. Alle sprog afhænger af processen [[semiose]] for at kunne relatere [[tegn (semiotik)|tegn]] til bestemt [[betydning (lingvistik)|betydning]]. [[Talesprog|Tale-]], [[tegnsprog|tegn-]] og taktile sprog indeholder et [[fonologi]]sk system, der bestemmer, hvordan symboler anvendes til at danne sekvenser kendt som ord eller [[morfem]]er, og et [[syntaks|syntaktisk]] system, der bestemmer, hvordan ord og morfemer kombineres til sætninger og ytringer.
Sprog