På den baggrund tildeler man en '''korreleret farvetemperatur''' (CCT) til en given lyskilde ud fra synsindtrykket, selvom den egentlig kan have et helt anderledes spektra end et opvarmet sort legeme<ref name=risoe>{{cite web| url=http://www.risoe.dk/rispubl/NEI/nei-dk-4733.pdf| title=EDI Energibesparelser med diodelys| publisher=nordlux, Risø, RGB lamps og NESA| accessdate=2007-12-28| format=pdf| archive-date=11. november 2012| archive-url=https://web.archive.org/web/20121111160139/http://www.risoe.dk/rispubl/NEI/nei-dk-4733.pdf| url-status=ok}}</ref>. Det er bekvemt at have en specificeret farvetemperatur, men det betyder at den i de tilfælde ikke er en dækkende beskrivelse af lysets karakter. Et typisk eksempel på det er lyset fra lysstoffør som man kan få med forskellige farvetemperaturer, men det er en tilnærmelse og det udsendte lys er ofte mere grønligt end det ville være fra en mere ideel lyskilde − specielt hvis der tale om et gammelt lysstofrør<ref name="hedgecoe"/>. Endelig findes der lyskilder som f.eks. visse typer [[natriumlampe]]r som har så specielle spektre at det ikke giver mening at tale om farvetemperatur<ref name="hedgecoe"/>
Fotografi