== Under Englandskrigene ==
Moltke, der [[1782]] blev Hvid Ridder, blev snart kendt ud over sit regiment og sin garnison. Ved [[1788]] at kommandere et ved Aalborg samlet korps, der i [[Tyttebærkrigen|krigen]] skulle have været overført til [[Sverige]] for ved [[Göteborg]] at forenes med den fra [[Norge]] fremrykkende troppestyrke, og ved fra 1791 som infanteriinspektør at færdes i de jyske garnisoner kom han i berøring med embedsmænd og borgere, hos hvem han vandt stor popularitet. Dette kom ham Til nytte, da han efter [[Slaget på Reden|englændernes overfald på Danmark]] [[1801]] fik befaling til at træffe forsvarsanstalter langs de jyske kyster, i hvilken anledning han rapporterede direkte til kronprinsen. Han optrådte med stor energi og dådskraft og erstattede [[landeværn]]et, hvis oprettelse havde stået i stampe i [[Jylland]], med en hurtig dannet, frivillig kystbevæbning på 19000 mand, i det han undgik den af kronprinsen begåede fejl, at de, som ikke havde været soldater, vare fri for tjeneste. Moltke gav således anledning til den forordning, at alle på landet boende skulle forsvare deres provins til deres 50. år. Foruden kystbevæbninger oprettede Moltke borgerkorps i alle byer, og for at sikre provinsens forsyning med krigsmateriel anlagde han ved beboernes hjælp i [[Randers]] et [[tøjhus]] – [[Nørrejyllands Tøjhus]] – hvor der findes en mindestøtte over ham. Som belønning for den af ham viste ''"udmærkede flid og nidkjærhed"'' udvirkede kronprinsen, at den nordre skanse ved [[Fladstrand]] ([[Frederikshavn]]) blev opkaldt efter Moltke. Han var nemlig ''"den første Drivfjeder og den heldige Udfører"'' af havnen ved Fladstrand, hvis overbestyrelse han først fratrådte [[1809]], og som til hans glæde betydelig lettede korntilførselen til Norge under [[Englandskrigene|krigen med England]].
Titler Samfund Historie