De fleste sølvforbindelser har tydelige [[Kovalent binding|kovalente]] egenskaber på grund af sølvs lille størrelse og høje første ioniseringsenergi (730,8&nbsp;kJ/mol).<ref name=Greenwood1177/> Derudover er sølvs Pauling-[[elektronegativitet]] på 1,93 højere end [[bly]]s (1,87) og dets [[elektronaffinitet]] på 125,6&nbsp;kJ/mol er meget højere end [[brint]]s (72,8&nbsp;kJ/mol) og kun lidt under [[ilt]]s (141,0&nbsp;kJ/mol).<ref name=Greenwood1176>Greenwood and Earnshaw, p. 1176</ref> På grund af dets fulde d-underskal udviser sølv i dets primære +1-oxidationstrin relativt få egenskaber fra de egentlige [[overgangsmetal]]ler fra [[Gruppe (periodiske system)|gruppe]] 4 til 10, danner relativt ustabile [[metalorganisk kemi|metalorganiske forbindelser]], danner lineære komplekser, der viser meget lave [[koordinationstal]] såsom 2, samt danner et amfotært oxid<ref>Lidin RA 1996, ''Inorganic substances handbook'', Begell House, New York, {{ISBN|1-56700-065-7}}. p. 5</ref> såvel som [[Zintl-fase]]r ligesom [[andre metaller]].<ref>Goodwin F, Guruswamy S, Kainer KU, Kammer C, Knabl W, Koethe A, Leichtfreid G, Schlamp G, Stickler R & Warlimont H 2005, 'Noble metals and noble metal alloys', in ''Springer Handbook of Condensed Matter and Materials Data,'' W Martienssen & H Warlimont (eds), Springer, Berlin, pp.&nbsp;329–406, {{ISBN|3-540-44376-2}}. p. 341</ref> Sølvs +1-oxidationstrin er, i modsætning til de foregående overgangsmetaller, stabilt selv i manglen på [[pi-bagdonation|π-acceptorligander]].<ref name=Greenwood1180/>
Psykologi Erhvervsliv Erhvervsøkonomi Sikkerhed