==== Lønmodtagerbegrebet ====
Der findes ikke et alment gældende lønmodtagerbegreb, jf. Ole Hasselbalch.<ref>Ole Hasselbalch: ''Lærebog i Ansættelsesret og Personalejura, 4. udg. 2012, s. 26'' </ref> Gennem lovgivning og praksis er der dog opstillet nogle forhold, der taler for, at en person er lønmodtager. Den klassiske definition på begrebet findes i ansættelsesbevisloven:<blockquote>"Som lønmodtagere anses personer, der modtager vederlag for personligt arbejde i tjenesteforhold.", jf. ansættelsesbevisloven, § 1, stk. 2.[https://www.retsinformation.dk/forms/r0710.aspx?id=130583]</blockquote>Forhold der taler for, at en person er lønmodtager:<ref>Ole Hasselbalch: ''Lærebog i Ansættelsesret og Personalejura, 4. udg. 2012, s. 29-30.''</ref>
* Arbejdsgiveren har mulighed for løbende instruktion, kontrol og korrektioner.
* Personen har rapporteringspligt til arbejdsgiver.
* Personen opnår ingen gevinst ved arbejdets udførelse (ud over lønnen) i modsætning til en selvstændig.
* Personen har intet ansvar for resultatet af arbejdet. Eksempelvis kan et hus være bygget færdigt, men efterfølgende viser det sig at være fyldt med mangler. En selvstændig vil i disse tilfælde bære et ansvar - ikke lønmodtageren.
* Udgifter i forbindelse med arbejdet refunderes og materiel stilles til rådighed af arbejdsgiver.
* Arbejdet skal udføres personligt af den pågældende person. Vedkommende kan ikke betale andre for at udføre sit arbejde.
* Arbejdet er personens hovedbeskæftigelse.
* Arbejdet udføres hos arbejdsgiver.
* I social og erhvervsmæssig henseende kan personen naturligt sidestilles med en almindelig lønmodtager.
==== Arbejdsgiverbegrebet ====
Ole Hasselbalch definerer begrebet som: <blockquote>"Arbejdsgiver er den, der lader lønnet arbejde udføre."<ref name=":0">Ole Hasselbalch: ''Lærebog i Ansættelsesret og Personalejura, 4. udg. 2012, s. 32.''</ref></blockquote>Når en arbejdskontrakt er indgået, er det nemt at konstatere, at den person, der har indgået aftalen (med lønmodtageren), er arbejdsgiver. Der kan dog være tilfælde, hvor der ikke kun er en, men flere mulige personer ([[Juridisk person|juridiske]] eller fysiske), der kan have indgået aftalen og dermed være part. I dette tilfælde er retspraksis kommet frem til, at den person, lønmodtageren med føje opfatter som part i aftalen, hæfter.<ref name=":0" />
Jura Retsvidenskab Samfund Arbejdsmarkedet Juridiske_discipliner