Det har længe været erkendt, at næppe alle landsbyer var af samme alder. Især har man hæftet sig ved de vidnesbyrd, som kunne knyttes til landsbyernes navne, i særdeleshed navneendelserne. Nogle forhold har været påpeget som beviser for forskellig alder:
* ''navneendelsernes forekomst'': en del navneendelser forekommer i de områder, hvor vikingerne oprettede egne bebyggelser ([[Danelagen]], [[Hertugdømmet Normandiet|Normandiet]]), andre ikke. Man har derfor ment at kunne udskille tre grupper af navneendelser:
# de, som var i brug i [[vikingetid]]en, og som disse tog med sig og anvendte i det fremmede,
# de, som ikke ses at have været i brug i vikingetiden og hvis øvrige sproglige indhold antydede, at de stammede fra tiden forud for vikingetiden, og
# de, som ikke ses at have været i brug i vikingetiden og hvis øvrige sproglige indhold antydede, at de stammede fra tiden efter vikingetiden.<ref>Christensen, s. 44-49</ref>
* den ''indbyrdes beliggenhed'' at landsbyer i samme sogn, idet man har hæftet sig ved, at visse landsbyer synes at have været større og haft en mere central beliggenhed i sognet, andre derimod mindre og med en mere perifer beliggenhed.<ref>Hald, s. 31; Det danske landbrugs historie (1988), s. 238-242</ref>
* ''hartkornsværdierne 1682'' for landsbyer med ulige navneendelser, idet man har hæftet sig ved, at værdisættelsen af landsbyer med visse navneendelser var påfaldende meget større end landsbyer med andre navneendelser.
* forekomsten af ''vidnedsbyrd fra ulige forhistoriske perioder i omegnen'' af landsbyer med givne navneendelser, idet der for visse navneendelsers vedkommende synes at være en tydelig sammenhæng.<ref>Christensen, s. 49-52</ref>
Alle de anførte undersøgelser har peget på, at landsbyer med navneendelser på -torp (-rup, -drup, -strup), -rød, -tved, -køb med flere var yngre end vikingetiden.<ref>Christensen, s. 44-49; Det danske landbrugs historie I (1988), s. 220f</ref> Da disse navneendelser indholdsmæssigt henviser til udflytning og nyrydninger, har man sat dem i forbindelse med en ekspansionsfase i begyndelsen af middelalderen, hvor de gamle landsbyer angiveligt var blevet så store, at de ikke hensigtsmæssigt kunne rumme befolkningsvæksten, hvorfor en opdeling af landsbyen med tilhørende udflytninger i nye bebyggelser måtte være mere bedre løsning.<ref>Det danske landbrugs historie I (1988), s. 234-249</ref>
Erhvervsliv Jordbrug