Efter at have gået i [[domskole]]n i sin fødeby studerede Thaulow fra 1837 af [[teologi]] og [[filosofi]] i [[Kiel]] og [[Berlin]]. I 1842 vandt han den [[filosofiske doktorgrad]] i Kiel, hvorefter han sammesteds virkede nogle år som [[privatdocent]] i [[filosofi]] og pædagogik. I 1846 blev han ekstraordinær [[professor]] i filosofi og 1854 ordentlig professor i filosofi og pædagogik ved [[Kiels Universitet|samme universitet]] samt direktør for det [[Pædagogseminarium|pædagogiske seminarium]]. Senere blev han også docent ved [[marine]]akademiet i Kiel. I 1878 udnævntes han til ''Geheimeregierungsrath''. Hans [[forfatter]]virksomhed går væsentlig i pædagogisk retning. Blandt andet virkede han for oprettelsen af pædagogiske seminarier ved universiteterne, og 1849 grundlagde han ''Schleswig-Holsteinische Schulzeitung''. Som filosof tilhørte han den [[Hegel]]ske skole. 1853-54 udgav han ''Hegels Ansichten über Erziehung und Unterricht'' i 3 bind. Han interesserede sig også levende for [[kunst]] og skrev 1857 en vejviser i Kiels [[kunstmuseum]]. I sit eget hjem havde han en betydelig samling [[træskærer]]arbejder, som han 1876 skænkede til [[Slesvig-Holsten|provinsen]], der da oprettede det smukke ''Thaulow-Museum'' i Kiel. Det skyldtes også for en stor del hans energi, at den [[flensborg]]ske [[oldsag]]samling, som under [[krigen 1864]] var bleven bragt i sikkerhed til [[Sjælland]], i følge [[Freden i Wien (1864)|Wienerfreden]] måtte udleveres af [[Danmark]], hvorpaa den blev indlemmet i ''Kieler-Alterthumsmuseum''. Endelig kan nævnes, at han 1861 tog initiativet til en stor [[pengeindsamling]] i [[hertugdømmerne]] for at skaffe Kieler-Universitetet en ny bygning til dets 200 års [[jubilæum]] 1865. Denne plan kom dog først til udførelse 1876 ved statens hjælp.
Personbillede_savnes Filosofi Biblioteks-_og_informationsvidenskab Universiteter Undervisning