== Strukturgeologi ==
[[Fil:Geoviden-1-2011-strukturkort-over-Danmark.png|thumb|Geologiske strukturer i det danske område. Sorgenfrei-Tornquist zonen skiller det Baltiske Skjold mod NØ fra Nordsøbassinet mod SV. Zonen er delt i tre, Kattegat-Skagerrak Segmentet mod NV (KSS), Bornholm-Skåne Segmentet i midten (BSS) og Teisseyre-Tornquist Zonen mod SØ (TTZ). Ringkøbing-Fyn Højderyggen deler bassinet i to, det Danske Bassin mod NØ og det Nordtyske Bassin mod SV.]]
Det danske område ligger lige ved grænsen mellem store nordvesteuropæiske sedimentbassiner mod SV og [[Skandinavien|skandinavisk]] [[grundfjeld]] mod NØ. Grænsen, Den Fennoskandiske Randzone, løber fra Skagerrak og Vendsyssel mod SØ gennem Kattegat til Bornholm. Den udgør den nordvestlige del af en gammel brudzone, [[Sorgenfrei-Tornquistzonen]], som strækker sig fra [[Skagerrak]] til [[Sortehavet]]. Randzonen er opbygget af et antal firkantede blokke, som er afgrænset af forkastninger, langs hvilke blokkene i tidens løb har hævet eller sænket sig, fx Bornholm Horsten og Rønne Graven. Vest for randzonen findes to dybe indsynkningsområder, Det Norsk-danske Bassin og Det Nordtyske Bassin, indbyrdes adskilt af den VNV-ØSØ orienterede Ringkøbing-Fyn Højderyg. Indsynkningen i de to bassiner begyndte i [[Perm (geologi)|Perm]]. Højderyggen, der består af højtliggende grundfjeld, gennemskæres af flere nord-syd-orienterede gravsænkninger, bl.a. i den østlige del af Nordsøen Horn Graven, som blev dannet i [[Trias]], og længere mod vest Central Graven, som primært var aktiv i Sen [[Jura (geologi)|Jura]]. Et stort antal [[Saltdiapir|salthorste]] har udviklet sig i bassinerne og gravsænkningerne i løbet af [[Mesozoikum]] og [[Kænozoikum]]. Siden midten af [[Kridt (geologisk periode)|Kridtperioden]] har området været en del af et større og sammenhængende geologisk bassin, Nordsøbassinet.<ref name=":0">Larsen m.fl.: Danmarks geologi, artikel i DenStoreDanske</ref>
Geologi