2) Den anden slægt Koefoeds stamfader, Peder Koefoed til Koefoedgaard i [[Østermarie Sogn]] (1548—1616), der 1608 betegner sig selv som frimand, har ligeledes en talrig efterslægt. Blandt hans ætlinge kan nævnes slotspræst, sognepræst ved [[Helligåndskirken (København)|Helliggejsts Kirke]], Dr. theol. [[Børge Poscholan Koefoed]] (1752—1839), der blandt andet udgav ''Om Musikkens Indflydelse paa Mennesket'' (1804, 2. oplag 1837), skolemanden [[Hans Ancher Koefoed]] (1777—1829), generalmajor [[Ehrenreich Christopher Ludvig Koefoed]] (1830—1904) og grosserer Hans Peter Koefoed til Aastrup og Holbæk Ladegaard (1743—1812). Sidstnævntes enke, [[Marie Koefoed]], født Bohn (1760—1838), der døde barnløs, stiftede en række meget betydelige [[legat (pengegave)|legat]]er, der blandt andet kom hendes og hendes mands fødeø, Bornholm, til gode. [[Frederik VI]] hædrede hende med [[etatsråd]]detitlen, bornholmerne ved en [[1882]] i [[Almindingen]] rejst [[granit]]støtte med [[portræt]][[Medaljon (smykke)|medaillon]] af [[V. Bissen]]. Den fremragende retslærde [[Peder Kofod Ancher]] (1710—88) stammer kognatisk fra denne slægt, der har ført et koben i skjoldet og på hjelmen tre blomster. En væbner Marqvard Koefoed fører 1378 samme skjoldmærke, uden at nogensomhelst forbindelse kan påvises.
Historie