1799 tog Ørsted juridisk embedseksamen på [[Københavns Universitet]] med udmærkelse for begge prøver, en karakter, der ikke var givet, siden universitetsfundatsen 1788 omordnede denne eksamen. Han ønskede nu at gå den akademiske vej, men det lykkedes ham ikke at komme ind på denne. Hertugen af Augustenborg havde uvilje mod den kantiske filosofi, og han var ikke blevet bedre stemt mod Ørsted ved at denne på det kraftigste havde angrebet lyksalighedslæren, som endnu hyldedes af mange, især af de yngre teologer. I sit skrift havde han taget alvorlig fat på en af dens talsmænd, [[Johannes Boye]] og i et par tidsskriftsartikler stævnede han [[Otto Horrebow]] og hans tidsskrift ''Jesus og Fornuften'' for filosofiens domstol. Dertil kom, at han ved en konkurrenceforelæsning om en adjunktplads i det juridiske fakultet havde vist, at han var påvirket af [[Johann Gottlieb Fichte]], som man vel i Danmark kun kendte lidt til, men som antoges at være [[ateist]]. Hertugen havde derved fået en uovervindelig uvilje imod ham. I et par år måtte han da leve af [[manuduktion]]er.<ref>{{Cite web |url=https://runeberg.org/dbl/19/0466.html |title=Koch, s. 376f |access-date=23. juni 2017 |archive-date=25. juni 2017 |archive-url=https://web.archive.org/web/20170625233459/http://runeberg.org/dbl/19/0466.html |url-status=ok }}</ref>
Titler Politik Samfund Historie Lister_over_personer Videnskab Ledelse Foreninger Organisationer Uddannelsesinstitutioner Ledere