Ideen var at lyset, når det kom ind i øjet, ville samle sig i et billede inde i øjet, det var omvendt, og derefter blev vendt igen. Forsøgene fik ham dog til at indse, at [[pupil]]len var stor til at øjet kunne fungere som et ''camera obscura''.<ref>[https://journals.sagepub.com/doi/pdf/10.1068/p251203 Howard, I.P. (1996) Alhazen's neglected discoveries of visual phenomena]. Perception 25: 1203-1217.</ref> Han overvejede om lyset blev brudt, når det ramte linsen,<ref>Alhazen I (1083) Book of Optics. I: The Optics of Ibn al-Haytham, to bind, Oversat af A.I. Sabra (1989); London: Warburg Institute. p. 116.</ref><ref>Lindberg, D.C. (1976) Theories of Vision from Al-Kindi to Kepler. Chicago, IL: University of Chicago Press. p. 76.</ref> og om det, når det derefter fortsatte, ville danne et omvendt billede på øjets bagside.<ref name=”Gross”>[https://muslimheritage.com/ibn-haytham-eye-brain/ Gross, C.G. (1981) Ibn al-Haytham on Eye and Brain, Vision and Perception]. Bulletin of Islamic Medicine. 3: 309-312. (Digitalt genoptryk på Muslim Heritage)</ref> Da forestillingen om et omvendt billede var uacceptabel, postulerede han uden nærmere argumentation,<ref>Sabra A I, 1989 "Form in ibn al-Haytham's theory of vision" Zeitschrift fur Geschichte der ArabischIslamischen Wissenschaften 5 115-140.</ref> at lysstrålerne blev brudt endnu en gang ved grænsefladen mellem linsen og [[øje|glaslegemet]], således at når de fortsatte derfra ville skabe et retvendt billede på væggen bagerst i øjet på det, vi i dag kender som ([[nethinde]]n; [[retina]]), men som Alhazen betragtede som en forlængelse af [[synsnerven]].<ref name=”Gross” /> I dag ved vi at lyset, efter at være blevet brudt i linsen, danner et omvendt billede på nethinden, der derefter vendes i [[hjerne]]n.
Fysik Kulturhistorie Matematik Naturvidenskab