=== Ørestadsloven ===
:''Se også: [[Ørestad]]''
I foråret 1992 blev Lov om Ørestaden m.v. (Ørestadsloven) vedtaget.<ref name="Oresundstid"/> Heri fik [[Københavns Kommune]] og finansministeren tilladelse til at stifte et interessentskab, [[Ørestadsselskabet]]. Ørestadsselskabet blev ejet 55% af Københavns Kommune og 45% af finansministeren, og fik til opgave at udvikle Ørestad, samt at "anlægge en letbane, Ørestadsbanen, dels langs med eller gennem Ørestad og vest om Universitetet til Amagerbro, dels fra Amagercentret til Amagerbro. Fra Amagerbro føres letbanen videre via Christianshavn til Nørreport."<ref name="orestadslov">[https://www.retsinformation.dk/Forms/R0710.aspx?id=57094 Lov om Ørestaden m.v.], ''retsinformation.dk''</ref> [[Rigsrevisionen]] konstaterede i november 2000 at loven og forarbejdet hertil overlod vigtige beslutninger om valg af banesystem, linjeføring, budgetlægning, planlægning og udvikling af den nye bydel til Ørestadsselskabet og [[Ørestadsrådet]] (udpeget af miljøministeren).<ref name="rigsrevisionen"/>
[[Fil:Nørreport metro station.jpg|thumb|[[Nørreport Station]] er Ørestadsbanens vestlige endestation. Den er udført som en typisk dybtliggende tunnelstation.]]
Ørestadsselskabet blev stiftet 11. marts 1993. På baggrund af anbefalinger fra selskabets rådgivere besluttede bestyrelsen i 1994, at det kommende udbud skulle baseres på en minimetroløsning, da denne blev vurderet til at have den bedste driftsøkonomi, samt give det bedste grundlag for salg af arealerne i Ørestad. Anlægssummen blev vurderet til 3,9 mia. kr. for en sporvognsløsning, 4,9 mia. kr. for en light rail-løsning og 5,2 mia. kr. for minimetroløsningen (alle i 1994-priser). Driftsindtægterne blev anslået til 14% af anlægssummen for sporvognsløsningen, 43% for light rail-løsningen og 52% for minimetroen. Driftsindtægterne er vurderet på baggrund af passagertalsberegninger, hvor sporvognsløsningen ville have 47 mio. passagerer pr. år (pax), light rail-løsningen 77 mio. pax og minimetroen 88 mio. pax. Driftsprognoserne blev efterfølgende justeret, da de var baseret på et andet grundlag end Würtzen-udvalgets beregninger. Opdelt på etaper blev anlægsprisen for Ørestadsbanen vurderet til 3,5 mia. kr. (ekskl. moms, 1994-priser) ved minimetroløsningen. Frederiksbergbanen blev anslået til 1,1 mia. kr. og Østamagerbanen til 600 mio. kr.<ref name="rigsrevisionen"/>
Historie Foreninger Organisationer