Nogle håndskrifter af Adam af Bremens værk nævner en "[[Hardegon]]" inden Gorm den Gamle, hvilket af nogle er blevet udlagt som "Harde''knud''". Nogle årbøger oversætter navnet på den danske konge Gnupa til Knud. Dette kan være rigtigt, da den samme rune på det tidspunkt stod for både [[g]] og [[k]]. I slutningen af [[900-tallet]] er der en, som i [[Danelagen]] slår mønter med navnet Knud. I [[Snorre Sturlason]]s værk ''[[Heimskringla]]'' omtales en "Gorm Hardeknudsøn" (der normalt identificeres med Gorm den Gamle); denne ''Hardeknud'' kan muligvis identificeres som førnævnte "Hardegon". I ''Óláfs saga Tryggvasonar en mesta'' (Den større saga om Olav Tryggvason) omtales Gorm d. Gamle eksplicit som søn af Knud (1.)/Hardeknud (der også i islandsk tradition benævnes med variantnavnene ''Hordeknud'', ''Horda Knud'' og ''Knud Haardbo''). Ifølge denne tradition var Knud/Hardeknud angiveligt opkaldt efter en [[Harde-Knud/Gudfred/Gudrød|''Knud den fundne'']], der dog ikke var konge af Danmark. Kongehuset omtaler i deres kongerække (under beskrivelsen af Gorm den Gamle) Adam af Bremens "Hardeknud" som ''Knud 1. Hardeknud''<ref name="kongehuset"/>, hvilket også nævnes i Gyldendals værk "Danmarkshistorien", så på trods af nogle modstridende beviser, anses han ofte for at være Knud 1.
Historie