Indirekte har vikingerne givet indblik i deres sprog, kultur og aktiviteter gennem de mange oldnordiske stednavne og ord i de områder, hvor vikingerne var aktive. Mange af disse stednavne og ord bruges stadig i dag, stort set uden at være ændret, og de viser, hvor de har bosat sig, og hvad de steder har betydet for dem. Fx [[Egilsay]] (fra ''Eigils Ø''), [[Ormskirk]] (fra ''Ormr kirkja'' der betyder Orms Kirke),<ref>[https://www.triposo.com/loc/Ormskirk/history/background Ormskirk, United Kingdom - History] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20180626163738/https://www.triposo.com/loc/Ormskirk/history/background |date=26. juni 2018 }} triposo.com. Hentet 26/6-2018</ref> [[Meols]] (fra ''merl'', der betyder sandklitter),<ref>{{cite web|url=http://www.liverpoolmuseums.org.uk/mol/archaeology/fieldarchaeology/meols2.asp|title=Field Archaeology: Meols, Medieval & after|work=National Museums Liverpool|access-date=17. september 2007|archive-date=17. november 2007|df=dmy-all|archive-url=https://web.archive.org/web/20071117062758/http://www.liverpoolmuseums.org.uk/mol/archaeology/fieldarchaeology/meols2.asp|url-status=live}}</ref><ref>{{cite web|url=http://www.nottingham.ac.uk/-sczsteve/|title=Wirral & West Lancs 1100th Viking Anniversary|work=Nottingham University|access-date=17. september 2007|archive-date=13. september 2007|archive-url=https://web.archive.org/web/20070913100259/http://www.nottingham.ac.uk/-sczsteve/|url-status=live}}</ref> [[Snaefell]] ("snefald"), [[Ravenscar (North Yorkshire)|Ravenscar]] (Ravnens Klippe),<ref>[http://www.yorkshire-england.co.uk/Whitby.html Whitby] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20180706134944/http://yorkshire-england.co.uk/Whitby.html |date= 6. juli 2018 }}. yorkshire-england.co.uk. Hentet 26/6-2018</ref> [[Vinland]] (Landet med [[vin]]{{efn|Dette kan dog også have adskillige andre betydninger, idet forskere og lingvister har flere teorier. Heriblandt:
*Vinland (landet med vin), da der sandsynligvis har vokset vilde [[vindrue]]r eller [[guldribs]] her og skandinaverne fremstillede forskellige hedvine af bær.<ref>[http://www.bbc.com/travel/story/20170629-the-first-european-settlement-in-the-new-worldThe first european settlement in the new world]{{Dead link|date=januar 2022 |bot=InternetArchiveBot |fix-attempted=yes }}. [[BBC]]. Hentet 26/6-2018</ref> Det kan også være en fejloversættelse fra latin<ref>''Praeterea unam adhuc insulam recitavit a multis in eo repertam occeano, quae dicitur Winland, eo quod ibi vites sponte nascantur, vinum optimum ferentes''. Nogle manuskripter skriver ''id est terra vini''. M. Adam Bremensis Lib. IV, Cap. XXXVIIII, ed. B. Schmeidler 1917, [http://www.dmgh.de/de/fs1/object/display/bsb00000756_00343.html?sortIndex=010%3A070%3A0002%3A010%3A00%3A00&zoom=0.75 p. 275] {{webarchive|url=https://web.archive.org/web/20150710102218/http://www.dmgh.de/de/fs1/object/display/bsb00000756_00343.html?sortIndex=010%3A070%3A0002%3A010%3A00%3A00&zoom=0.75 |date=2015-07-10 }}.</ref>
*Landet med enge/græs<ref>{{cite book|last1=Ingstad|first1=Helge|author-link1=Helge Ingstad|last2=Ingstad|first2=Anne Stine|author-link2=Anne Stine Ingstad|title=The Viking Discovery of America: The Excavation of a Norse Settlement in L'Anse Aux Meadows, Newfoundland|url=https://books.google.com/books?id=Gj-I5hdpzGoC&pg=PP1|page=123|year=2000|publisher=Breakwater Books|isbn=978-1-55081-158-2|orig-year=1991|access-date=12. januar 2022|archive-date=29. december 2019|archive-url=https://web.archive.org/web/20191229185552/https://books.google.com/books?id=Gj-I5hdpzGoC&pg=PP1|url-status=live}}</ref><ref name="Rekvig2009">Rekvig, Ole Petter (13. februar 2009): [https://nbl.snl.no/Helge_Ingstad «Helge Ingstad»] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20180626163959/https://nbl.snl.no/Helge_Ingstad |date=26. juni 2018 }} i: ''Norsk biografisk leksikon''.</ref> 
*Landet med blåbær (sammenlign med det alternative engelske ord for [[blåbær]]: ''whinberry'' eller ''winberry''.<ref>Henley, Jon. [https://www.theguardian.com/lifeandstyle/2008/jun/09/foodanddrink.food Bilberries: the true taste of northern England] {{webarchive|url=https://web.archive.org/web/20170206112330/https://www.theguardian.com/lifeandstyle/2008/jun/09/foodanddrink.food |date=2017-02-06 }} ''The Guardian'', 9 June 2008.</ref>}}), [[Kaupanger]] (Markedhavn eller markedsplads),<ref>[http://www.amblegaard.no/gardshistorie/ GÅRDSHISTORIE] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20180626163940/http://www.amblegaard.no/gardshistorie/ |date=26. juni 2018 }}. amblegaard.no. Hentet 26/6-2018</ref> [[Tórshavn]] (tordenguden [[Thor]]s havn) og det religiøse center [[Odense]], der betyder et sted, hvor [[Odin]] tilbedes.<ref>[http://heimskringla.no/wiki/Guders_Navne_i_de_nordiske_Stedsnavne Guders Navne i de nordiske Stedsnavne]. heimskringla.no. Hentet 26/6-2018</ref><ref>{{cite book|last=Christensen|first=Anemette S.|title=Middelalderbyen Odense|page=33|location=|publisher=Centrum|year=1988|isbn=87-583-0436-3}}</ref><ref name="dnet">{{cite web|url=http://www.danishnet.com/info.php/travel/odense-24.html|title=Odense, Denmark|publisher=Danishnet.com|access-date=28. juni 2014|archive-date= 3. december 2013|archive-url=https://web.archive.org/web/20131203221231/http://www.danishnet.com/info.php/travel/odense-24.html|url-status=live}}</ref> Vikingernes indflydelse kan også se i koncepter som det moderne parlamentariske organ [[Tynwald]] på [[Isle of Man]]. Almindelige ord i moderne engelsk som ugedagen torsdag og engelsk ''thursday'', altså Thors dag. Desuden er der en lange række engelske ord af norrøn oprindelse, som [[wikt:axle|axle]], [[wiktionary:crook|crook]], [[wiktionary:raft|raft]], [[wiktionary:knife|knife]], [[wiktionary:plough|plough]], [[wiktionary:leather|leather]], [[Bersærkergang|berserk]], [[Vedtægt|bylaw]] (by lov), [[Torp (landsby)|thorp]], [[Skær|skerry]], [[ombudsmand]], [[wiktionary:husband|husband]], {{linktext|heathen}}, [[Hel (væsen)|Hell]], [[Normannere|Norman]] og [[wiktionary:ransack|ransack]]. På [[Northern Isles]], som består af [[Shetlandsøerne]] og [[Orkneyøerne]], erstattede norrønt fuldstændigt de lokale sprog, og over tid udviklede det sig til det nu uddøde sprog [[norn]]. Nogle moderne ord og navne fremkommer først efter intens forskning i lingvistiske kilder fra middelalderlige kilder som eksempelvis [[York]] (Hestebugt), [[Swansea]] ([[Sven]]s Ø)<ref>Wyn Owen, H. and Morgan, R. (2008) ''Dictionary of the Place-names of Wales''. Llandysul: Gomer.</ref> eller nogle stednavne i Nordfrankrig som [[Tocqueville]] (Tokis gård). [[Lingvistik|Lingvistiske]] og [[etymologi]]ske studier fortsætter med at give værdifulde informationer om vikingernes kultur, deres sociale struktur og historie, og hvordan de interagerede med mennesker og kulturer de mødte, handlede med, angreb eller levede sammen med.<ref>Henriksen, Louise Kæmpe: [http://www.vikingeskibsmuseet.dk/en/the-sea-stallion-past-and-present/persons-and-themes/archaeology-and-history/nordic-place-names-in-europe/#.Uv5mGoVBrY8 Nordic place names in Europe] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20140222032738/http://www.vikingeskibsmuseet.dk/en/the-sea-stallion-past-and-present/persons-and-themes/archaeology-and-history/nordic-place-names-in-europe/#.Uv5mGoVBrY8 |date=22. februar 2014 }} Viking Ship Museum Roskilde</ref><ref>[http://www.bl.uk/learning/langlit/changlang/activities/lang/vikings/vikinglang.html Viking Words] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20070203125117/http://www.bl.uk/learning/langlit/changlang/activities/lang/vikings/vikinglang.html |date= 3. februar 2007 }} The British Library</ref> [[Gascogne]] og omegnen<ref>De franske regioner [[Poitou-Charentes]] og [[Aquitaine]].</ref> er et område, hvor der udgraves vikingebosættelser.<ref>{{cite journal|url=http://medieval-europe-paris-2007.univ-paris1.fr/A.Dumont%20et%20al..pdf|title=Méthodes d'étude d'un site fluvial du haut Moyen Age: Taillebourg – Port d'Envaux, (Charente-Maritime)|language=fransk|publisher=Medieval Europe, Paris 2007|author=Annie Dumont|journal=Proceedings of the 4th International Congress of Medieval and Modern Archaeology|year=2007|access-date=1. marts 2014|archive-date=10. marts 2014|archive-url=https://web.archive.org/web/20140310212511/http://medieval-europe-paris-2007.univ-paris1.fr/A.Dumont%20et%20al..pdf|url-status=live}}</ref> Mange norrøne forbindelse er tydelige i moderne [[Dansk (sprog)|dansk]], [[Norsk (sprog)|norsk]], [[Svensk (sprog)|svensk]], [[Færøsk (sprog)|færøsk]] og særligt [[Islandsk (sprog)|islandsk]].<ref>[http://nfi.ku.dk/english/ Department of Scandinavian Research] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20140208084718/http://nfi.ku.dk/english/ |date= 8. februar 2014 }}. [[Københavns Universitet]]</ref> Norrønt fik ikke stor indflydelse på de [[slaviske sprog]] i vikingebosættelserne i Østeuropa. Det er blevet foreslået, at årsagen er den store forskel i de to sprog, kombineret med væringernes mere fredelige aktivitet i disse område, samt at de var i kraftigt undertal. Nordboerne gav navn til nogle af strømfaldene på floden [[Dnepr]], men dette kan stort set ikke tydes i de moderne navne.{{sfn|Roesdahl|1998}}{{pn}}
Historie