[[Christian Gottlieb Kratzenstein]], som stammede fra København, udviklede et nyt instrument efter at have hørt [[Johann Wilde]] spille på sheng i Petersborg, da han spillede for hoffet der. Wilde havde selv opdaget instrumentet i 1740'erne.<ref name="birth" /> Christian Gottlieb Kratzenstein fik inspirationen til instrumentet fra lyden af shengen, og det fik fem vokale lyde. Han kaldte instrumentet ''Kratzensteins lydmaskine''.<ref name="birth" /> Christian Gottlieb Kratzenstein lavede en del eksperimenter med teknikken. En af hans hjælpere ved disse forsøg, ''Kirsnik'', lavede selv et instrument, som havde form som en aflang kasse, hvor der på den ene side var orgeltangenter, mens der på den anden side var en bælg. Instrumentet blev kaldt ''Kirsnik's harmonica''.<ref name="birth" /> I [[1788]] så [[Georg Joseph Vogler]] Kirsniks instrument på en tur til Petersborg. Vogler fik svenskeren ''Rakwitz'' til at bygge et tilsvarede instrument bare større, så det mere havde form som et orgel.<ref name="birth" /> Instrumentet var færdig i [[1790]] og blev kaldt ''Voglers orchestrion''.<ref name="birth" /> Det havde 4 [[klaviatur]]er, som hvert indeholdt 63 toner, mens man kunne spille 29 toner med fødderne. Omkring år [[1810]] skabte ''G. J. Grenié'' fra [[Paris]]<ref>{{Kilde www |url=http://www.encyclopedia.com/doc/1E1-reedorga.html |title=The Columbia Encyclopedia: reed organ  |sprog=en}}</ref>, med inspration fra Shengen et instrument, der var baseret på metaltunger.<ref name="NZAA">{{Cite web |url=http://www.accordion.co.nz/what/index.cfm |title=New Zealand Accordion Association: Accordion History |language=en |access-date=21. juli 2008 |archive-date=15. juni 2008 |archive-url=https://web.archive.org/web/20080615160422/http://www.accordion.co.nz/what/index.cfm |url-status=dead }}</ref> Instrumentet havde form som et orgel, og ligner det vi i dag kalder et [[Harmonium]].<ref name="NZAA" />
Musik