Grundet sin interesse i brintbomben og sin frustration over ikke at have fået stillingen som leder af den teoretiske division (jobbet var i stedet givet til [[Hans Bethe]]) nægtede Teller at beskæftige sig med beregningerne til implosionsmekanismerne til fissionsbomben. Dette skabte en spænding mellem forskerne, da yderligere forskere skulle ansættes for at lave det arbejde – heriblandt [[Klaus Fuchs]], som viste sig at være en [[spionage|sovjetisk spion]].<ref>Herken 2002.</ref> Åbenbart formåede Teller også at genere sine naboer ved at spille klaver sent om natten.<ref name=StanfordDeath>{{cite news|url=http://news-service.stanford.edu/news/2003/september24/tellerobit-924.html|work=Stanford Report|publisher=Stanford News Service|date=10. september 2003|title=Edward Teller, 'Father of the Hydrogen Bomb,' is dead at 95|author=Shurkin, Joel N|access-date=2007-11-27|archive-date=11. oktober 2007|archive-url=https://web.archive.org/web/20071011030615/http://news-service.stanford.edu/news/2003/september24/tellerobit-924.html|url-status=live}}</ref> Teller lavede dog værdifulde bidrag til bombeforskningen, specielt til belysningen af implosionsmekanismen.
Fysik Kultur Organisationer Naturvidenskab Uddannelsesinstitutioner Universiteter