I overensstemmelse med Birgittes instrukser skulle klostret bestå af 60 [[nonne|søstre]] og 25 [[munke|brødre]], hvoraf otte var [[Kloster (kristendom)#Internt|lægbrødre]]. Både munkene og nonnene så vel som hele klostret var i det det store og det hele underlagt en [[abbedisse]], mens en priorinde fik ansvaret for nonnerne specielt og en [[generalkonfessor]] for brødrene. Hensigten med at have et dobbeltkloster med et mandligt konvent, hvis generalkonfessor blev udpeget af abbedissen, sammen med et søsterkonvent var formentlig at sikre nonnernes behov for [[præst]]er til [[skriftemål]] og [[Messe (gudstjeneste)|messer]]. De mandlige og kvindelige medlemmer levede alligevel ikke altid så adskilt som reglerne foreskrev, de kunne til og med omgås<ref name="Lennart Jörälv 2003">Lennart Jörälv: Reliker og mirakel. Den hellige Birgitte og Vadstena (2003)</ref>. Dette beskrives i et brev fra søster Ingrid Pärsdotter i 1498 da hun stævnede møde med en mand udenfor klostret: "Brødre og søstre legede og spillede, drak vin og dansede med hinanden i haven om aftenen og morgenen"<ref name="Lennart Jörälv 2003"/> I 1419 blev der holdt revselse og en undersøgelse blev udført da det rygtedes at abbedissen og nonnerne skal have taget imod private gaver af verdslige mænd, sluppet lægmænd ind i klostret og truffet mænd privat<ref>Frans Oscar Vågman: Vreta Kloster. jämte vägledning vid besök i Vreta klosters kyrka och dess omgifning. Stockholm, P. A. Norstedt & Sönders Förlag (1904)</ref>
Klostret blev begunstiget af kongehuset og [[adel]]en og blev snart både Sveriges førende åndelige centrum og landets største jordejer. Klosteret drev en sygestue, et såkalt [[helligåndshus]], i det mindste fra året 1401. Klosteret indlogerede allerede tidligt [[beginer]], kvinder fra den højeste adel som levede på klostrets almisser og som kirken anså for at leve et udsvævende liv, og i 1412 blev det forbudt klosteret at tage imod dem, men beginer fandtes beviselig fortsat på Vadstena frem til 1506.<ref name="archive.org">[http://www.archive.org/stream/MN42054ucmf_3/MN42054ucmf_3_djvu.txt Full text of "Studier i Vadstena klosters och Birgittinordens historia intill midten af 1400-talet [microform&#93;"<!-- Bot genereret titel -->]</ref> I 1436 tog oprørsmanden [[Jösse Eriksson]] sin tilflugt i klosteret, hvor han alligevel blev grebet.<ref name="archive.org"/> Vadstena kloster havde international betydning som moderkloster for andre klostre af birgittinerordenen rundt om i Europa, f.eks. klostrene i [[Reval]], [[Nådendal]], [[Bergen]] og [[Danzig]], hvor Vadstena plejede at udføre inspektioner, og [[Syon Abbey]] i [[England]], som var blevet grundlagt på anmodning af en engelsk delegation. Både nonner og munke blev sendt ud til disse klostre. I 1406 kom en engelsk delegation under ledelse af Henrik Fitzhuger og bad om medlemmer for at grundlægge et kloster af birgittinerordenen i England, og i 1415 blev fire nonner, tre nonnenoviser, en munk og en præstemunk eskorteret under stor højtidelighed og i nærvær af alle Sveriges [[biskop]]per fra klosteret for at rejse til England ved grundlæggelsen af Syon Abbey.
Arkitektur