== Billedsprog og betydning ==
Fra både jernalderen og vikingetiden er der fundet mange genstande med udsmykninger, arkæologen Alexandra Pesch mener på det grundlag, at billeder tydeligvis var vigtige for datidens mennesker, og måske endda vigtigere end tekst.<ref name=pesch25>Pesch (2004) s. 25</ref> i den [[Nordisk kultur|nordiske kultur]] fungerede billeder ofte som en form for komprimerede tekster, men tydningen af dem, krævede dog at man i forvejen havde kendskab til baggrundshistorien.<ref name=pesch25 /> I den nordiske billedstil blev betydningsbærende elementer fremhæves, f.eks. var [[attribut (kendetegn)|attributter]] vigtige, da det gjorde figurerne genkendelige.<ref name=holtsmark51>Holtsmark (1989) s. 51</ref><ref>Pesch (2004) s. 27</ref> Et attribut kunne også repræsentere selve guddommen, et meget udbredt eksempel er [[Thor]]s hammer [[Mjølner]], der havde en større betydning end blot som Thors våben.<ref>Davidson (1990) s. 80</ref> Billedets totale komposition blev skabt ud fra hierarkiske principper frem for naturalistiske, sådan som det f.eks. kendes fra romersk og græsk tradition. Dvs. selvom disse brakteater sandsynligvis er inspireret af romerske mønter, så er billederne på dem udtryk for en særegen tradition og ikke blot degenerering i forhold til de romerske forbilleder. Denne stil er også præget af et opsplitningsprincip, hvor helhedsbilledet skal sammenstykkes af beskueren. Denne kompositionsform viser, at formålet med den sakrale kunst var at gengive hele myten, og ikke kun episoder som i den græsk-romerske tradition, derfor er ulige faser af fortællingerne sidestillet.<ref name=holtsmark51 /> I den kunstfærdige [[skjaldedigt]]ning findes en direkte parallel. Brakteaterne viser tydeligt forskellene mellem den antikke mediterrane billedverden og den germanske, dvs. mellem en [[naturalisme (litteratur)|naturalistisk]] og en nærmest [[ekspressionisme|ekspressiv]] stil.<ref>Kolstrup (1990) 186-189</ref>
Kunst Religion Kultur