Amatørradiooperatører begyndte seriøse eksperimenter med SSB efter [[Anden Verdenskrig]].<ref name="arrl"/> Den første [[radioamatør]], som succesfuldt benyttede SSB trådløst, var Oswald G. Villard (W6QYT) fra [[Stanford University]]s klubstation (W6YX) i 1947.<ref>[https://www.mpoweruk.com/papers/ThirdMethodSSB.pdf www.mpoweruk.com: Radio Bygones No. 128 Christmas 2010: Redifon and the Third Method of SSB] , [https://web.archive.org/web/20190704053555/https://www.mpoweruk.com/papers/ThirdMethodSSB.pdf backup], ([https://web.archive.org/web/20080612084413/http://www.radiobygones.com/ radiobygones.com] senere: [https://web.archive.org/web/20180525201918/https://radiophile.co.uk/ radiophile.co.uk])</ref> En af de første omtaler i det danske radioamatørtidsskrift [[OZ (foreningsblad)|OZ]] (udgivet af [[Experimenterende Danske Radioamatører|EDR]]), var en artikel i august 1948, skrevet af S. H. Hasselbalch (OZ7T).<ref>[https://www.edr.dk/wp-content/uploads/OZ%20frie/1948/OZ.1948.08.pdf edr.dk: OZ 1948, 08 side 93-95, Enkeltsidebånds-transmission. Af S. H. Hasselbalch, OZ7T]: Citat: "...Den udenlandske fagpresse har i det sidste halv­år været ganske præget af enkeltsidebånds-transmissionens mange mysterier. Man har set filterkur­ver med højstejle afskæringer og "uendelighedsfrekvenser“. sære fasedrejende netværk, vinkler og amplituder, balancerede modulatorer, komplicerede opstillinger indeholdende et utal af [[Elektronrør|rør]]...Så meget hellere koncentrere hele effekten i det, som er det væsentlige — i det ene sidebånd — og samtidigt helt udelade den tavse bærebølge. Så har vi netop E. S. B. ...Ved E. S. B. får man bedre modtagning under selektiv fading, end når almindelig AM anvendes...E. S. B. gør det muligt at mod­tage med meget selektiv modtager, og signal/støj forholdet forbedres...Og hvordan skal så E. S. B. laves?...", [https://web.archive.org/web/20230507131658/https://www.edr.dk/wp-content/uploads/OZ%20frie/1948/OZ.1948.08.pdf backup]</ref>
Samfund Datalogi Fysik Teknologi Matematik