Det Frankiske Kongerige i det nordlige Gallien blev opdelt i flere kongeriger kaldet [[Austrasien]], [[Neustrien]] og [[Kongeriget Burgund|Burgund]] i løbet af 500- og 600-tallet, som alle blev hersket af [[Merovinger]], som afstammede fra Clovis. 600-tallet var en tumultarisk periode med krige mellem Austrasien og Neustrien.<ref name=Bauer246>Bauer ''History of the Medieval World'' pp. 246–253</ref> Disse krige blev udnyttet af [[Pipin den Ældre|Pipin]] (død 640), [[Major Domus]] for Austrasien, som blev magten bag landets trone. Senere medlemmer af hans familie arvede hans rolle, og fungerede som rådgivere og regenter. En af hans efterkommere, [[Charles Martel]] (død 741), vandt [[slaget ved Poitiers]] i 732, der stoppede muslimernes fremmarch over [[Pyrenæerne]].<ref name=Bauer347>Bauer ''History of the Medieval World'' pp. 347–349</ref>{{efn-ua|Muslimske hære havde tidligere [[Islamiske erobring af den Iberiske Halvø|erobret det Visitgotiske Kongerige]] i Spanien efter at have besejret den sidste visigotiske konge [[Roderik]] (død 711 eller 712) under [[slaget ved Guadalete]] i 711, og afsluttede erobringen i 719.<ref name=Bauer344>Bauer ''History of the Medieval World'' p. 344</ref>}} Storbritannien var opdelt i flere små stater, der blev domineret af kongerigerne [[Northumbria]], [[Mercia]], [[Wessex]] og [[Kongeriget East Anglia|East Anglia]], som var efterkommere af folk fra den angelsaksiske invasion. Mindre kongeriger i nutidens Wales og Skotland var stadig under de oprindelige bretonere og [[piktere]].<ref name=Wickham158>Wickham ''Inheritance of Rome'' pp. 158–159</ref> Irland var opdelt i endnu mindre politiske enheder, normalt kendt som stammeriger, under kongers kontrol. Der var muligvis op mod [[Historiske kongedømmer i Irland|150 lokale konger]] i Irland af forskellig betydning.<ref name=Wickham164>Wickham ''Inheritance of Rome'' pp. 164–165</ref>
Filosofi Historie Geologi