== Historie ==
Frederiksværks grundlægger, [[generalmajor]] [[Johan Frederik Classen]], erhvervede også store jorder uden om byen, som i [[1768]] udgjorde 798 tønder [[hartkorn]]. Han fik Grønnæssegård oprettet til hovedgård [[13. maj]] [[1776]], hvor han opførte en hovedbygning i samme [[louis seize]]-stil som [[Arresødal]]. Efter Classens død [[1792]] delte gården skæbne med Frederiksværk og Arresødal og blev overdraget til landgrev [[Carl af Hessen]] imod at denne årligt svarede 7.000 [[rigsdaler]] til det af Classen ved [[testamente]]t oprettede [[Det Classenske Fideicommis|Classenske Fideicommis]]. I året [[1804]] overdrog landgreven Frederiksværk, hvis [[gæld]] imidlertid var vokset, så at den oversteg ejendommens værdi, og godserne til sin svigersøn, kronprins [[Frederik 6.|Frederik (VI)]], der oprettede en egen administration for dem, indtil de helt kunne blive statsejendom efter udløsning af medarvingerne, men disse forhandlinger varede ved under hele Frederik VI's regeringstid og ordnedes først i begyndelsen af [[Christian 8.|Christian VIII's]] [[1840]]. Ifølge Lov af [[8. april]] [[1851]] blev [[Fæstegods|fæstegodset]] solgt til selvejendom [[1854]]-[[1855|55]]. Arresødal blev solgt [[1855]] og Grønnæssegård [[1859]].<ref>[[V.A. Falbe-Hansen]], [[Harald Westergaard]] og [[Harald Weitemeyer]], ''[[Statistisk-topografisk Beskrivelse af Kongeriget Danmark|J.P. Trap: Kongeriget Danmark, bd. II. Frederiksborg, Kjøbenhavns, Sorø, Holbæk og Præstø Amter]]'', København: [[Gads Forlag|G.E.C. Gad]] 1898, s. 108. [http://books.google.dk/books?id=JpAtAAAAYAAJ Online]</ref>
Historie Bygninger,_konstruktioner_og_anlæg Foreninger Organisationer