== Politisk virke og direktør for Landbohøjskolen ==
I [[1875]] udgav han ''Et Par Ord til Overvejelse angaaende landets Forsvarsvæsen'', hvori han bestemt hævdede, at hvis Danmark atter blev indviklet i krig, ville kampen gælde dets overlevelse, hvorfor det var aldeles nødvendigt, at der anlagdes befæstninger ved København og andetsteds, samt at [[Flåden]] udvikledes, [[Hæren]] omordnedes osv., hvilket ville kræve en sum af 70 mio. kr. Befæstningssagen, der mere og mere tilspidsede sig til [[Forfatningskampen|en konstitutionel kamp]], lykkedes det ham ikke at gennemføre, men i [[1880]] bidrog han væsentlig til, at en ny hærlov, der afveg en hel del fra den af krigsminister [[W.F.L. Kauffmann]] forelagte, kom i stand, hvorved hans anseelse voksede betydelig. Han blev [[1882]] benådet med Storkorset af Dannebrog, [[1883]] medlem af Højres repræsentantskab og året efter, da Rimestad ikke opnåede genvalg, formand for Folketingets Højre. Som sådan udfoldede han et stort talent til at lede andre, så vel inden for sit parti som udad, når han optrådte som ordfører, i det han ikke alene talte godt, om end lidt tungt og salvelsesfuldt, men tillige var nøje inde i det, han talte om. I [[1884]] udnævntes han til direktør for [[Den Kongelige Veterinær- og Landbohøjskole]], og ved siden af al denne virksomhed var han desuden fra [[1876]] mangeårig formand for [[Dansk Røde Kors]], [[1887]] medlem af [[Jernbanerådet]] samt fra [[1889]] en af direktørerne for [[Det Classenske Fideikommis]].
Ledelse Foreninger Organisationer Uddannelsesinstitutioner Ledere