Myterne blev fortalt med udgangspunkt i gudernes verden, men guderne var symbolske repræsentanter for menneskene. Mytologien var således en afspejling af samfundsordenen, og myternes konflikter var symbolske genfortællinger af de konflikter, mytefortællerne kendte fra deres eget liv. De historier, der blev fortalt i myterne, var således ikke bare fortællinger om det store [[kosmologi (religion)|kosmologiske]] drama, men også om de [[social ulighed|sociale uligheder]], problemer og trusler datidens mennesker oplevede. Det kunne f.eks. være det daglige slid som bonde, mænds dominans over kvinder, og at visse slægter havde større betydning end andre.<ref name=cluniesross51_57>Clunies-Ross s. 51-57</ref> På den baggrund karakteriserer den australske religionsforsker [[Margaret Clunies-Ross]] de myter, vi kender i dag, som redigerede versioner af utallige mundtlige fortællinger, der blev nedskrevet med særlige formål.<ref>Clunies-Ross s. 27</ref>
Folkeminde