Med hans sønner delte slægten sig i tre endnu blomstrende linjer. Den ældste, generaladjutant hos kongen, senere [[assessor]] i [[Højesteret]], [[stiftamtmand]] over [[Sjællands Stift]], [[gehejmekonferensråd]], hvid og [[blå ridder]], grev [[Eggert Christopher von Knuth (1722-1776)|Eggert Christopher Knuth]] (1722-1776), arvede grevskabet, kom ved sit første ægteskab med Marguerite Maurice Françoise Isidore marquise Casado de Monteleone tillige i besiddelse af [[grevskabet Gyldensteen]] og arvede endelig substitutionen for [[stamhuset Lerchenfeldt]], [[13. august]] [[1772]] på ny substitueret med [[stamhuset Mørup]], der [[4. marts]] [[1803]] atter substitueredes med en [[fideikommis]]kapital, "det Lerchenleldt’ske Fideikommis", der følger
[[grevskabet Knuthenborg]]. Hans ældste søn, [[stiftamtmand]] over [[Sjællands Stift]], [[gehejmeråd]] og [[hvid ridder]], grev [[Johan Henrik Knuth]] (1746-1802), som tiltrådte besiddelsen af begge grevskaber, efterlod kun døtre, af hvilke den ældste, Constance Henriette Frederikke (1772-1827), arvede [[Gyldensteen]], der gennem hendes ægteskab kom i slægten [[Bernstorff (adelsslægt)|Bernstorffs]] besiddelse. [[Knuthenborg]] tilfaldt derefter hendes farbroder, daværende baron, grev [[Frederik Knuth]] (1760-1818), som [[5. februar]] [[1811]] fik kgl. bevilling på, at hans afkom – også de yngre sønner – måtte føre grevelig titel, dog, at der ved hvert tronskifte ville være at søge stadfæstelse på denne bevilling, hvilken indskrænkning senere er ophævet. Sidstnævnte, oprindeligt søofficer, blev 1. deputeret i Admiralitets-kollegiet, [[gehejmekonferensråd]] og [[hvid ridder]]. Hans ældste søn, konstitueret [[amtmand]] over [[Akershus Amt]], [[kammerherre]], grev [[Eggert Christopher Knuth (1786-1813)|Eggert Christopher Knuth]] (1786-1813), død før faderen, var fader til grevskabets 5. besidder, [[kammerherre]], grev [[Frederik Marcus Knuth]] (1813-1856).
Historie