Erslev fortsatte dog ufortrødent det kildekritiske arbejde. I 1891 var der i ''Historisk Tidsskrift'' to forbundne artikler fra hans hånd: "Det stockholmske Blodbads Forhistorie og C. Paludan-Müllers Opfattelse deraf" og "Paludan-Müllers Theori om Sagnkritikens Methode". Som det fremgår af titlerne var det Erslevs gamle lærer, der stod for skud. Erslev mente ikke, at Paludan-Müllers historiske metode var i orden og formulerede i modsætning til Paludan-Müllers skel mellem monumenter, sagn og myter et skel mellem "''to helt forskellige Kildearter, mellem hvilke der er væsensforskel''": Beretninger ("''Fortællingen om Fortiden, Begivenheden afspejlet i den menneskelige Hjerne''") og levn ("''den endnu bevarede rest af Fortiden''"). Skellet ligger her i selve kilderne og først senere – (se primært bogen ''Historisk Teknik'' fra [[1911]])<ref>side 494, 2. spalte i Benito Scocozza & Grethe Jensen (2007): ''Politikens etbinds Danmarkshistorie''. Politikens Forlag. {{ISBN|978-87-03-02715-9}}</ref> – når han frem til, at skellet ikke ligger i kilderne, men i historikerens problemstilling.
Litteratur Historie Journalistik Lister_over_personer Videnskab Ledelse Organisationer Uddannelsesinstitutioner Universiteter Ledere