== Slutningen af 1700-tallet og starten af 1800-tallet ==
Sådanne vilkår var ikke opmuntrende. I året [[1780]] var der lidt under 50 jødiske familier i København, men efterhånden kom der også [[Ashkenazisk jødedom|ashkenaziske jøder]] til, og der dannedes små jødiske menigheder i [[Altona]] (der dengang var dansk ligesom Glückstadt), [[Fredericia]], [[Fåborg]] og [[København]]. Man har således identificeret mange af de traditioner som anvendes i [[Københavns Synagoge]] som værende fra Altona (fx melodien til [[Toralæsning|Tora-læsningen]]), og i samme synagoge findes der [[Tora]]h-ruller som kommer fra forskellige af disse byer. I slutningen af [[1700-tallet]] var der omkring 250 jødiske familier i København. Handel var den eneste næringsvej de havde tilladelse til at drive, og denne var desuden meget begrænset. De måtte ikke holde "åben Bod", hvilket stred mod de kristne handlendes laugsartikler, og de måtte heller ikke gå fra hus til hus for at falbyde deres varer, ej heller låne på pant til højere rente end 4%. Ville de ernære sig på lovlig måde, var de næsten indskrænket til at handle med gamle klæder, sølv, veksle penge osv. Det var dem tilladt at oprette manufakturvirksomheder, men da dette krævede betydelige midler, var det kun få i den jødiske samfundsgruppe der havde mulighed for dette.
Religion Kultur