Statens tilskud via Statens Bibliotekstilsyn var afhængigt af størrelsen af de lokale midler, der blev anvendt på bibliotekerne, hvad enten midlerne kom fra private, foreninger eller kommunen. Dette tilskudsprincip må anses som en væsentlig forklaring på væksten på folkebiblioteksområdet. I perioden efter bibliotekslovens vedtagelse steg benyttelse af folkebibliotekerne stærkt. I 1919/20 udlåntes 1.595.000 bøger. Det var steget til 11.992.000 i 1939/40.<ref>Nan Dahlkild og Steen Bille Larsen: ''Dansk Bibliotekshistorie Bd. 2''. 2021, s. 392.</ref>
 
== Folkebibliotekernes Bibliografiske Kontor ==
Biblioteksstyrelsen gjorde en stor indsats for rationaliseringer i folkebibliotekerne. Et vigtigt led i rationaliseringen var oprettelsen i 1939 af Folkebibliotekernes Bibliografiske Kontor som en selvejende institution. Oprettelsen skete i samarbejde mellem Bibliotekstilsynet og Danmarks Biblioteksforening og fik den senere biblioteksdirektør [[Erik Allerslev Jensen]] som første leder. Kontoret fik ansvaret for central katalogisering, trykte kartotekskort, standardiserede tryksager, kataloger, bibliografiske publikationer og læsevejledninger. Kontoret overtog også udarbejdelsen af ''[[Dansk Bogfortegnelse]]'' fra Gads Forlag. Endelig udsendte kontoret trykte fælleskataloger (eller mønsterkataloger) for købstads- og sognebiblioteker.<ref>Nan Dahlkild og Steen Bille Larsen: ''Dansk Bibliotekshistorie Bd. 2''. 2021, s. 25.</ref>
Filosofi Historie Biblioteks-_og_informationsvidenskab Foreninger Organisationer