I tiden mellem 1885 og 1930 nåede [[stationsby]]erne et foreløbigt højdepunkt i deres udvikling; allerede mellem [[1885]] og [[1900]] voksede et stort antal nye byer op, og de fleste nye byer blev fra starten vel forsynede med [[oplandstjeneste]]r foruden større eller mindre industrivirksomheder: [[mejeri]], [[savværk]], cykelværksted (ofte kaldet “cykelfabrik”), [[maskinværksted]] (ofte en videreudvikling af en oprindelig [[smedie]] og ofte kaldet “maskinfabrik”), bryggeri eller [[maltfabrik]], [[teglværk]] eller [[cementfabrik]], undtagelsesvis sukkerfabrik, margarinefabrik.<ref>jvf. Niels Peter Stilling, s. 187-276. Kun få bymæssige bebyggelser synes at have været helt uden industriel virksomhed omkring 1900 bedømt efter J.P.Trap: Danmark, 3 udgave (1898-1904)</ref> Desuden fik en del byer [[marked]], højere skole, [[bank]] eller [[sparekasse]], [[forsamlingshus]], [[brugsforening]] og lignende. Ved siden af stationsbyerne voksede også et mindre antal industri- eller oplandsbyer uden tilknytning til en [[jernbane]].<ref>blandt steder uden jernbane men med en stor befolkningsfremgang før 1900 kan nævnes Assens (cementfabrik), Hammel (tingsted og klædefabrik), Kjellerup (tingsted), Ørsted (sygehus)</ref> De største af tidens nye byer, der ved århundredeskiftet allerede havde mere end 500 indbyggere, lå ofte mere end 10&nbsp;km fra en købstad ligesom deres indbyrdes længde også var mere end 10&nbsp;km. Dette taler for, at en vigtig forudsætning for disse byers opkomst var et opland på 5&nbsp;km eller mere; desuden voksede en del byer øjensynligt op i tilknytning til en større fabrik eller offentlig virksomhed.
Samfund Historie Migration