Ordet ''koinonia'' ('fællesskab') bruger Lukas kun på dette sted. Som udtrykket ''hapanta koina'' ('havde alt fælles') betyder det i [[Det Nye Testamente|NT]] ikke kun personlig harmoni eller overensstemmelse, men også fælles brug af ejendom. Fordelingen af midlerne fra salg til trængende er derfor en grundlæggende del af dette fællesskab og tillægges samme betydning som apostlenes lære<ref group="note">Til udtrykket 'apostlenes lære' se
* Leif Grane: ''Kirken i historien, De første århundreder'', 1973 {{ISBN|8700462616}}, side 12 :
"... At menigheden ''holdt fast ved apostlenes lære'' er også et jødisk element. Selvfølgelig menes her påskebudskabet og de følger, man udledte af det, og ikke 'de skriftkloges overleveringer'. Der tænkes på en lære, som efter jødisk skik videreførtes i korte, bestemt formulerede udsagn (jfr. f.eks. I. Kor. 15) ..." ({{Bib|1 Kor|1kor|15|3}}-5 [[Kerygma#Kerygmaet forstået som apostelenes forkyndelse|'Kristuskerygma']] eller 'kerneforkyndelse')
* Se evt. også [[Det Nye Testamentes kanon#Autoritet]]</ref>, bordfællesskabet (hvor fællesspisning og [[nadver]] endnu var adskilt), [[bøn]] og [[Kristen mission|mission]]. For dette fik de det jødiske folks sympati: "... og havde hele folkets yndest" eller "... alle i folket var glade for dem" ({{Bib|ApG|apg|2|47}} <ref group="note">Formuleringen "... alle i folket var glade for dem" (ApG 2,47) er fra [[Anna Sophie Seidelin|Anne Sophie]] og Paul Seidelins udgave af ''Det Nye Testamente'', Det danske Bibelselskab, 1974 ff</ref>) <ref>Kiyoshi Mineshige: ''Besitzverzicht und Almosen bei Lukas: Wesen und Forderung des lukanischen Vermögensethos.'' Tübingen 2003, [http://books.google.de/books?id=tAK-gHRIv1EC&pg=PA221 s. 221.] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20150223140231/http://books.google.de/books?id=tAK-gHRIv1EC |date=23. februar 2015 }}</ref>
Filosofi Religion Kultur