Fra 1513 begyndte man at føre kopibøger (''registre'' eller registranter) over al udgået korrespondance, i begyndelsen dog kun over de såkaldte "''åbne breve''", der indeholdt forordninger, bevillinger, bestallinger og lignende af interesse for [[almenhed]]en. Sådanne åbne breve begyndte med sætningen "Vi etc. gøre alle vitterligt".<ref name="FB 136">Fabritius og Hatt, s. 136</ref> De "lukkede breve" (eller ''[[missiv]]er'') beregnede for enkeltpersoner og med befalinger til embedsmænd, instrukser, stævninger og lignende begyndte derimod med sætningen "Vor Gunst tilforn" blev derimod først indført i kopi i de såkaldte ''tegnelser'' fra 1535.<ref name="FB 136f">Fabritius og Hatt, s. 136f</ref>
  
Indtil 1571 førtes kun en række "registre" og en række "tegnelser", idet man dog opdelte efter landskabelige forhold i:
# sjællandske
# skånske (herunder hallandske og blekingske)
# fynske og smålandske (herunder lolland-falsterske)
# jyske
# norske (herunder islandske, færøske og grønlandske)
registre.<ref name="FB 137">Fabritius og Hatt, s. 137</ref>
Historie