Dannebrogs oprindelse er knyttet til en populær [[myte]], der fortæller, at flaget skulle være faldet ned fra [[Himmelen (religion)|himlen]] som et tegn fra [[Gud (monoteistisk)|Gud]] under et slag i Estland i starten af 1200-tallet. De tidligst dokumenterede gengivelser af myten er fra 1500-tallet i form af dels forfatteren af [[Danske Krønike]] fra 1520'erne [[Christiern Pedersen]]<ref>formuleringen omtalt under et korstog i 1208 til "Estland, Pryssland, Kurland og Finland" lyder:
:"somme mene og sige at samme kong Valdemar skulle fange Dannebrog ned af himlen samme tid, som er et hvidt kors i et rødt felt", jvf. Lind, s. 24.</ref> og dels munken Peder Olsen (Petrus Olai) fra Gråbrødreklostret i Roskilde.<ref>Jensen, s. 210.</ref> Både Christiern Pedersen og Peder Olsen oplyser, at begivenheden fandt sted i året [[1208]] i [[Livland]] på et sted, som kaldes [[Felin (Estland)|Fellin]] (Viljandi) i nutidens [[Estland]]. Begge ser ud til at bygge på den samme, nu ukendte kilde, der omtaler myten i forbindelse med et ellers ukendt korstog til Livland i 1208.<ref>Jensen, s. 211.</ref> Peder Olsen ændrede imidlertid dateringen af slaget til 1219, og en række historikere har fulgt ham siden. Fremstillingen hos Peder Olsen, der findes i en samling notater, ''Collectanea'', til Danmarks historie og menes at være skrevet omkring 1527,<ref>Kock, s. 34</ref> lyder:
Historie