Med omtrent samme forudsætninger foretog historikeren [[Aksel E. Christensen]] en analyse af bygdebegrebet. På grundlag af især love fra ældre middelalder mente han at kunne påvise, at bygdebegrebet synes af have omtrent samme betydning som syslet og mere nøjagtigt, at
:"sysseltinget er en omstøbning eller en videreførelse af et gammelt bygdeting, der har været centrum i et fra gammel tid afsluttet bosættelsesomraade, en bygd."<ref name=autogeneret1>Christensen, s. 81</ref>
Yderligere mente han – måske inspireret fra tysk forskning<ref>i Tyskland mente man i slutningen af 1800-tallet og begyndelsen af 1900-tallet med udgangspunkt i de antikke kilders omtale af "folk" eller "stammer" at kunne udskille kulturelle uligheder i blandt andet bygningsformer (eksempelvis "saksergården"), der kunne føres tilbage til disse folk, jvf. Stoklund, s. 25f</ref> – at:
:"sådanne bygdestammer har i flere tilfælde udgjort, hvad man da kaldte et ''folk'' (arveord) eller et ''tjod'' (et forsvundet ord, der maaske bedst kan gengives ved stammefolk; jfr. ''Svitjod'', dvs. sveernes tjod, Sverige), hvad enten den dækkede et ''folk'' eller et ''tjod'', har haft fælles mødeplads, kaldet ''ting'' (arveord). Det gælder ikke blot ''charuder'' og ''kimbrer'', der har givet navn til [[Hardsyssel]] og [[Himmersyssel]], men ogsaa de øvrige nordjyske sysler: ''Vendler'' i [[Vendsyssel]], Aabo syssel, der egentlig er " aaboernes syssel", Ommer = Omungernes syssel og Salling = Sallingboernes syssel, mens [[Thy]] (ældre form ''Thyuth'') er identisk med selve ordet tjod. For de sydlige sysler har navngivningen en anden karakter."<ref name=autogeneret1 />
Inspireret af stednavneforskernes kortlægning mente han at kunne se "kontinuiteten fra oldtidsbygd til herred" på Fyn, "hvor [[Erling Albrectsen]]s kort fra 1951 i det væsentlige bekræfter H. V. Clausens gamle bygdekort ud fra stednavnenes kronologiske lagdeling"<ref>Christensen, s. 85</ref>, og han slutter sine overvejelser på denne måde:
:"Der kan saaledes næppe være tvivl om, at der forud for de middelalderlige syssel- og herredsting har eksisteret andre folkelige tingfællesskaber i de selvgroede bygder, og at disse bygdeting paa maalhøjene har strakt sig langt tilbage i den hedenske oldtid."<ref>Christensen, s. 90</ref>
Historie