== Nordslesvigs genforening med Danmark ==
Skønt [[Tyskland|tyskdannet]] og afgjort tysksindet fattede Tiedje tidligt en stærk sympati for Nordslesvigs danske befolkning, i hvis midte han var opvokset; han rettede [[1909]] i fem artikler i [[tidsskrift]]et ''Die christliche Welt'' en række skarpe angreb på det som han så som [[preussisk]] voldspolitik mod denne befolkning og tog til orde for at indrømme den en vidtstrakt kulturfrihed. Artiklerne vakte raseri i konservative aviser og [[Den tyske Forening]], men de blev også startskud til samling af oppositionen mod regeringens behandling af de dansksindede. Derimod bekæmpede Tiedje tanken om opfyldelse af § 5 i den i 1866 indgåede [[Freden i Prag|Pragfred]]<ref>§ 5 i den i 1866 indgåede Pragfred lyder: ''"[[Franz Joseph 1. af Østrig-Ungarn|Hans Majestæt kejseren af Østrig]] overlader til [[Wilhelm 1. af Tyskland|Hans Majestæt kongen af Preussen]] alle sine i [[Freden i Wien (1864)|freden i Wien]] af den 30. oktober 1864 erhvervede rettigheder vedrørende hertugdømmerne Holsten og Slesvig, dog således, at befolkningen i de nordlige distrikter af Slesvig skal afstås til Danmark, når det ved en fri folkeafstemning tilkendegiver sit ønske om at blive forenet med Danmark"''.</ref>, idet han mente, at [[Slesvig (område)|Slesvigs]] indlemmelse i [[Preussen]] var en naturlig følge af den [[historisk]]e udvikling og dets besiddelse af så stor betydning for [[Tyskland]]s magtstilling, at [[tysker]]ne "med ren og glad samvittighed" kunne afvise kravet om en [[Dansk-tyske grænse|grænseflytning]]. Tiedjes artikler, senere samlede som bog, ''Die Zustände in Nordschleswig'', gav stødet til dannelsen af ''Fredsforeningen for Nordslesvig'' og af ''Præsteforeningen'', der begge havde til mål at skabe fred og forståelse i Nordslesvig mellem det [[Det tyske mindretal i Nordslesvig|tysk]]<nowiki/>e og det dansk folk. [[1. verdenskrig]] afbrød disse bestræbelser.
Personbillede_savnes Religion