I Danmark og Norge havde de fleste skillingstryk et opbyggeligt indhold - i modsætning til i [[Sverige]], hvor der ret tidligt trykkes viser med verdsligt indhold, såsom ''Vasa-visan'' om [[dalkarl]]enes indsats under [[Stockholm]]s [[belejring]] [[1521]]-23. Visen blev digtet ved [[Gustav Vasa]]s [[kancelli]] omkring ti år senere for at mane til nationalt samhold mod Danmark. I [[Danmark-Norge]] foretrak man at indoktrinere [[almue]]n til lydighed mod [[øvrighed]]en via kirke og tro; så da danskeren Tyge Nielssøn (1610–87) oprettede det første trykkeri i Norge, var en af hans første udgivelser en religiøs skillingsvise ''En Merckelig Viise om den yderste [[Dommedag]]'' (1643).<ref name="autogeneret1" /> I tvillingeriget repræsenterede national [[propaganda]] jo snarere en fare for splid mellem Danmark og Norge. I 1600-tallet omtaltes også opbyggelige sange, vi ville kalde [[salme]]r, som "viser".
En sådan vise fra [[1630]] blev skrevet af præsten Peder Rasmussøn i [[Volda]], og begynder sådan:
::''Sjunger HErren loffprjs alle til lige
::''thi hans Godhed kand ingen Tunge udsige.
::''Hand leder mig ud paa Engen den grønne
::''oc min [[Sjæl]] læsker hand met Vandit det skjønne.
Når fiskerne fra [[Nordland]] havde solgt fangsten i [[Bergen]], købte de som regel en [[ligkiste]] og fyldte denne med bergenske vand[[kringle]]r<ref>{{Cite web |url=http://www.matsiden.no/recipe/bergenske-vannkringler/ |title=Bergenske vannkringler - Matsiden<!-- Botgenereret titel --> |access-date=12. juni 2019 |archive-date= 3. marts 2021 |archive-url=https://web.archive.org/web/20210303144556/https://www.matsiden.no/wp-content/uploads/2020/01/logo-150_150-150x150.png |url-status=dead }}</ref> og skillingstryk, inden de sejlede nordpå igen. Blandt disse tryk var ofte præsten [[Petter Dass]]' viser, samt hans salmer.<ref>Ingrid Semmingsen (red.): "Det genfødte Norge", ''Norges kulturhistorie'', bind 4 (s. 220-21)</ref>
Samfund Erhvervsliv Journalistik Kultur Videnskab Humaniora Teknologi Uddannelse Samfundsvidenskab