Han var søn af Jacques Henry [[seigneur]] de Cheusses, de la Jarrie osv., gift med Renée de Lauzéré. familien Henry de Cheusses hørte til den kreds af adelige [[huguenot]]ter, som under [[Christian 5.|Christian V]] søgte tilflugt i [[Danmark]]. En slægtning og trosfælle af familien, markis [[Frédéric-Henri de Suzannet de La Forest]], oprettede [[1683]] et rytterregiment i dansk tjeneste, og ved dette fik den 18-årige Henry de Cheusses bestalling som [[ritmester]]. Allerede [[1685]] opløstes regimentet; de Cheusses blev først «Fører» ved [[Drabantgarden]] og endnu samme år [[Kammerjunker (titel)|kammerjunker]] hos dronning [[Charlotte Amalie af Hessen-Kassel|Charlotte Amalie]], de [[Reformerte kirke|reformertes]] beskytterinde, hvis yndest han vandt i høj grad. [[1689]] blev han [[oberstløjtnant]] og gjorde [[1690]]-[[1692|92]] tjeneste som sådan ved [[Jens Maltesen Sehested]]s danske rytterregiment i [[Irland]]. Ved auxiliærtroppernes hjemmarch fra [[Flandern]] [[1698]] benyttedes han, der fik [[oberst]]s karakter, som underhandler med de regeringer, hvis territorium måtte passeres. [[Frederik 4.|Frederik IV]], der delte sin moders forkærlighed for de Cheusses, ansatte ham kort efter sin tronbestigelse som virkelig oberstløjtnant ved [[Livgarden til Hest]], og han spillede nu en vis rolle ved hoffet. [[1706]] blev han [[brigader]], og da kongen efter [[Niels Krabbe (officer)|Niels Krabbe]]s død [[1708]] erklærede sig selv for oberst over Hestgarden, fik de Cheusses den faktiske kommando. Allerede året efter afgik han dog som [[generalmajor]] og chef for 3. jyske rytterregiment til auxiliærkorpset i Flandern, hvor han bl.a. havde selvstændig kommando ved [[Belejringen af Mons 1691|belejringen]] af [[Mons]]. [[1711]] blev han [[generalløjtnant]], [[1712]] [[Ridder af Dannebrog]].
Historie