== Indskrænkninger i trykkefriheden ==
[[Ove Høegh-Guldberg]] blev udnævnt til stats- og gehejmekabinetssekretær i den nye regering. Det betød, at han opnåede omtrent den samme stilling, som Struensee havde tidligere. Nu formulerede han Danmarks love med den viljeløse konges underskrift. Høegh-Guldberg var ikke tilhænger af de moderne oplysningstanker, og især mente han, at trykkefriheden med dens utallige fornærmelser mod kongelige, kirken og staten var utilbørlig. Det resulterede i reskriptet af [[20. oktober]] [[1773]], der forbød at indrykke noget i bladene, {{citat|som enten angaar Staten og Regeringen og almindelige Foranstaltninger, eller andere Stridsskrifter, især hvor Personer derved angrebes, ej heller Byrygter eller andre opdigtede Fortællinger, som indeholder noget fornærmeligt eller uanstændigt.|Edvard Holm, s. 8|}} Overtrædelser kunne politimesteren straffe med bøder fra 50 til 200 [[Daler#Ældste danske daler|rigsdaler]] eller i mangel af betaling fængsling. Politimesterens kendelse kunne ikke appelleres. En måned senere udvidedes forbuddet med reskriptet af [[27. november]] [[1773]] til også at omfatte kobberstik og andre former for offentliggørelser. Selv om censuren ikke blev genindført i sin gamle form, der krævede forhåndsgodkendelse af censorer før offentliggørelse, blev resultatet af denne nye lov i realiteten en tilbagevenden til de gamle tider.
Historie