Dette fossilleje er bemærkelsesværdigt af to grunde. For det første på grund af aflejringens alder (tidlig devon), dannet for ca. 410 millioner år siden,<ref>C.M. Rice, W.A. Ashcroft, D.J. Batten, A.J. Boyce, J.B.D. Caulfield, A.E. Fallick, M.J. Hole, E. Jones, M.J. Pearson, G. Rogers, J.M. Saxton, F.M. Stuart, N.H. Trewin og G. Turner: ''A Devonian auriferous hot spring system, Rhynie, Scotland'' i ''Journal of the Geological Society'', 1995, 152, 2 side 229–250. Se et abstract [http://jgs.geoscienceworld.org/cgi/content/abstract/152/2/229 online]</ref><ref>[http://www.bgs.ac.uk/nigl/pdf_downloads/2004AnnualReport.pdf R.R. Parrish: ''Natural Environment Research Council. Annual Report 2004'']</ref>) hvad der placerer den i et tidligt stadium i koloniseringen af landjorden. For det andet er disse flitaflejringer berømte for deres usædvanlige bevaring af organismernes fineste strukturer, hvor de enkelte cellers vægge er tydeligt synlige på polerede stykker. Man har fundet [[Spalteåbning (plantedel)|spalteåbninger]] og rester af [[lignin]] i plantefossilerne, men også åndedrætsapparatet hos ''trigonotarbiderne'' – i [[spindler]]nes klasse – (de kaldes også for "[[boglunge]]r") kan ses på tværsnit. Man kan finde svampe[[hyfe]]r, der er på vej ind i plantemateriale, hvor de virker som [[nedbryder]]e og [[mykorrhiza]].
Geologi