== Modstand mod Vietnamkrigen ==
[[Fil:Martin Luther King, Jr. and Lyndon Johnson 2.jpg|thumb|]]
[[Fil:Martin Luther King, Jr. and Lyndon Johnson.jpg|thumb|Mødet mellem King og præsident Johnson 18. marts 1966 var ikke uproblematisk, at dømme efter disse to fotos.]]
King var imod den amerikanske deltagelse i [[Vietnamkrigen]], men undgik længe at berøre emnet i sine taler, for ikke at skade kampen om borgerrettigheder og belaste forholdet til præsident Johnson ved at kritisere hans udenrigspolitik.<ref>Peter Braunstein (2004). ''The Sixties Chronicle''. Legacy Publishing. s. 311. {{ISBN|1-4127-1009-X}}</ref> I takt med den amerikanske offentligheds mere og mere skeptiske holdning til krigen og på opfordring fra borgerrettighedsaktivisten James Bevel, som var blevet formand for antikrigs-komiteen ''Spring Mobilization Committee to End the War in Vietnam'', besluttede King offentligt at tage afstand fra krigen. I Riverside-kirken i [[New York]] holdt King [[4. april]] 1967, nøjagtigt et år før han blev dræbt, en tale med titlen ''Beyond Vietnam: A Time to Break Silence''.<ref>Krenn, Michael L. (1998): ''The African American Voice in U.S. Foreign Policy Since World War II''. Taylor & Francis. {{ISBN|0-8153-3418-4}}. s. 29</ref> Han talte imod USAs rolle i krigen, hævdede at USA var i [[Vietnam]] "''for at underlægge det som en amerikansk [[koloni]]''",<ref>Robbins, Mary Susannah (2007): ''Against the Vietnam War: Writings by Activists''. Rowman & Littlefield. {{ISBN|0-7425-5914-9}}. s. 107</ref> og beskrev den amerikanske regering som "''den største leverandør af vold i verden i dag''". <ref> Robbins, Mary Susannah (2007): ''Against the Vietnam War'', s. 102</ref> Han forbandt også krigen med økonomisk uretfærdighed og hævdede, at landet behøvede omfattende moralsk forandring:
Religion Historie Kultur Politiske_bevægelser Død Uddannelse Kriminalitet Undervisning