Da han havde opdaget, at væsentlig de samme sociale grundforhold genfandtes hos adskillige indianerstammer, blev han af ''Smithsonian Institution'' sat i stand til ved en udstrakt korrespondance med europæiske lærde at samle Stof til et betydeligt værk, ''System of consanguinity and affinity of the human family'' ([[1869]]). På Basis af denne stofsamling skrev han ''Ancient society (1877)'', hvori ham lavede grundbog i sociologi.
Hans etnografiske arbejde indebærer detaljerede undersøgelser af slægtskab systemer, og en enkel og streng evolutionære udvikling model er menneskeheden er opdelt i tre store faser af udvikling, "vildskab" (vildskab) , "barbari" (barbariet) og "civilisation" (Civilisation, relateret til den specifikke tekniske erobringer. Det oplyser i sit hovedværk, ''Ancient Society, Or
Researches in the Lines of Human Progress from Savagery through Barbarism to Civilization'', der blev offentliggjort i [[1877]].
Morgan var evolutionist og skildrede i sit mest kendte værk, Ancient Society ([[1877]]), de tre stadier i samfundsudviklingen: vildhed, barbari og civilisation, som han mente, at alle samfund måtte gennemløbe. Morgans skildring af oprindelige kollektive samfundsformer gjorde stort indtryk på [[Karl Marx]] og [[Friedrich Engels]]. Den sidste skrev ''Der Ursprung der Familie, des Privateigenthums und des Staats'' ([[1884]], på dansk: ''Familiens, Privatejendommens og Statens Oprindelse'', [[1888]]) på grundlag af den.
Samfund Samfundsvidenskab Antropologi