==== Fødsel og dåb ====
En fødsel har indtil til for ganske nylig været en meget farlig situation, både for barn og mor. Derfor har fødselsriter været almindelige i mange før-moderne samfund. I vikingetiden påkaldte man fx gudinderne Frigg og Freja og sang særlige rituelle sange, af typen ’’galdr’’, for at beskytte den fødende og barnet. Skæbnebegrebet havde stor betydning i den nordiske kultur, og den blev fastlagt i fødselsøjeblikket af [[norner]]ne. Kort tid efter fødslen skulle den nyfødte anerkendes af husfaderen. Det skete ved at barnet blev placeret på hans knæ, mens han sad i højsædet. Her blev det overøst med vand og fik navn, og blev dermed inkluderet i slægten. Børn blev ofte opkaldt efter en afdød slægtning, og en bestemt guddoms navn kunne indgå som led i navnet. Man mente at bestemte egenskaber knyttede sig til navne, og at de blev videreført, når yngre generationer genbrugte navnene. Dette var et element i forfædredyrkelsen.<ref>Ellis Davidson (1990) pp. 155</ref> Knæsætning betød, at barnet fik status som socialt individ, med de rettigheder det medførte; fx kunne det ikke længere ''sættes ud'', uden at det ville blive regnet som mord.<ref>Ellis Davidson (1990) pp. 80</ref> Udsætning var ellers en socialt accepteret befolkningsbegrænsende skik.<ref>Steinsland (2005) pp.329-330</ref> Det, at der under fødslen var flere guddomme tilstede, viser, at man i modsætning til fx den kristne kultur ikke opfattede kvinden og barnet som ekskluderet fra det normale samfund, og tilsyneladende knyttede der sig generelt ingen forestillinger om urenhed til kvinders biologiske funktioner og cyklusser.<ref>Steinsland (2005) pp.328</ref>
Ritualer