* Det bruges efter visse adjektiver f.eks. otoczony (omgivet af) og napełniony (fuld af). Her er der igen forholdsord i den danske brug af ordet, men ikke i den polske.
* Det bruges om tid, der varer ved, f.eks. ”om foråret…” wiosną…. Her er der igen forholdsord i den danske brug af ordet, men ikke i den polske. 
* Bruges om nationalitet, når denne er et substantiv efter być og to ikke indgår i svaret. (Man kan svare med nationalitet som adjektiv, når det er kort svar (et ord) på spørgsmålet ”nationalitet?” i hotelreception eller lignende.)
* Bruges om profession og beskæftigelse, dvs også student og pensionist. Samme regler som efter być. Hvis beskæftigelsen er et adjektiv som bezrobotny/arbejdsløs er der blot kongruens som ovenfor.
* Udsagnet Nina to nauczycielka er fremhævende  i forhold til Nina jest nauczycielką, et forhold, vi på dansk udtrykker med betoning. Det samme gælder ja to nauczycielka i forhold til ja jestem nauczycielką, hvor det første udsagn er pralende.
* Det bruges i spørgeskemaer, hvor man skal prioritere forskellige begreber/navneord, men ikke adjektiver.{{Bør uddybes|dato=2020}}
Sprogforskning Videnskab Humaniora Sprog