==== Grundloven vedtages ====
{{uddybende|Den Grundlovgivende Rigsforsamling}}
Den nationalliberale [[D.G. Monrad]], der var minister i martsministeriet, var hovedforfatter på det første udkast til en ny forfatningslov for Danmark og Slesvig. Han lod han sig inspirere af samtidens forfatningslove og skrev på baggrund deraf en skitse på 80 paragraffer. Dette udkast blev sprogligt tilrettet af bl.a. [[Orla Lehmann]], der også var nationalliberal minister i regeringen. Udkastet blev den 24. oktober 1848 præsenteret for [[Den Grundlovgivende Rigsforsamling|Den Grundlovsgivende Rigsforsamling]], der var valgt den [[5. oktober]] 1848 og trådt sammen den 23. oktober 1848. Rigsforsamlingen nedsatte den 21. december 1848 et [[Grundlovsudvalget af 1848|grundlovsudvalg]] på 17 medlemmer, som skulle underkaste grundlovsudkastet en nærmere behandling, og i februar 1849 afgav grundlovsudvalget sin betænkning til rigsforsamlingen. Herefter fulgte langvarige og vanskelige forhandlinger, før der blev opnået forlig om et forslag, Da rigsforsamlingens 152 medlemmer var færdig med at behandle lovforslaget, var det vokset til 100 paragraffer. Det blev vedtaget af rigsforsamlingen den 25. maj 1848 og underskrevet af kongen den [[5. juni]] 1849.<ref>[https://danmarkshistorien.dk/vis/materiale/danmarks-riges-grundlov-af-5-juni-1849-junigrundloven Danmarks Riges Grundlov af 5. juni 1849] (Junigrundloven) lovteksten på danmarkshistorien.dk</ref> Grundloven gjaldt for Danmark, men fortalen åbnede muligheden for en udvidelse af dens gyldighed til Slesvig når borgerkrigen var forbi.<ref>"(...) dog med Forbehold af at Ordng af alt, hvad der vedkommer Hertugdømmet Slesvigs Stilling, beroer indtil Freden er afsluttet.", her citeret efter Thomas Riis (Udg.): ''Forfatningsdokumenter fra Danmark, Norge og Sverige 1809-1849'', München 2008</ref>
Jura Retsvidenskab Historie Retsvæsen Retskilde