===== Pæle =====
Hvis jorden tæt under jordoverfladen har tilstrækkelig bæreevne, vil man normalt benytte ''direkte fundering'',<ref>Jens Jørgensen og Klaus Bødker (2005): Direkte fundering.
Side 15-23 i: Werner Bai, Per Bjerregaard Hansen og Carsten S. Sørensen (red.): Funderingshåndbogen. Dansk geoteknisk Forening Bulletin 18, 180 sider</ref> hvor det er konstruktionens underside, i form af enten stribe-, punkt- eller pladefundamenter, som udgør fundamentet, og som overfører konstruktionens vægt eller last til underlaget. Hvis det er besværligt eller umuligt at sænke grundvandsstanden, eller jorden ikke har tilstrækkelig bæreevne, fx ved bløde organiske lag i en mose eller opfyldt jord i et havneområde, må man benytte ''pælefundering'', også kaldet [[pilotering]], hvorved konstruktionens last føres ned til lag med tilstrækkelig bæreevne. Dette gøres normalt vha ''rammede pæle'', enten armerede betonpæle eller stålrør, som rammes ned vha en [[Rambuk (maskine)|rambuk]],<ref>Rikard Skov (2005): Pæle installeret ved ramning eller nedvibrering. Side 35-53 i: Werner Bai, Per Bjerregaard Hansen og Carsten S. Sørensen (red.): Funderingshåndbogen. Dansk geoteknisk Forening Bulletin 18, 180 sider</ref> eller ''borede pæle'', hvor man i borehullet udstøber armeret beton.<ref>Harry Serup Poulsen, Thomas Werge Larsen og Marianne Borup (2005): Installation af borede pæle. Side 55-60 i: Werner Bai, Per Bjerregaard Hansen og Carsten S. Sørensen (red.): Funderingshåndbogen. Dansk geoteknisk Forening Bulletin 18, 180 sider</ref>
Teknologi Naturvidenskab