1774 skrev Suhm en politisk nøgleroman, ''Euphron'', som han lod trykke i to udgaver, den ene bestemt til uddeling til gode venner. Den privatuddelte udgave indeholdt en række "regeringsregler", som var udtryk for Suhms egne liberale og progressive politiske overbevisning.<ref>Se Jens Møller, "P. F. Suhms regeringsregler 1774" s. 124-158 i: [http://www.tidsskrift.dk/visning.jsp?markup=&print=no&id=78546 ''Historisk Tidsskrift'', Bind 12. række, 6 (1973) 1-2] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20210221223037/https://tidsskrift.dk/visning.jsp?markup=&print=no&id=78546 |date=21. februar 2021 }} og Jens Møller, "En nøgleroman med dens nøgler" s. 496-516 i: [http://www.tidsskrift.dk/visning.jsp?markup=&print=no&id=78605 ''Historisk Tidsskrift'', Bind 12. række, 6 (1973) 3-4] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20210221223037/https://tidsskrift.dk/visning.jsp?markup=&print=no&id=78605 |date=21. februar 2021 }}</ref> Som medlem af Selskabet til de skiønne og nyttige Videnskabers Forfremmelse fik Suhm udsat en præmie (på indtil 1000 [[rigsdaler]]) for det bedste episke digt, og han udkastede selv plan til et sådant om den nordiske mytologi, et arbejde, som han imidlertid aldrig kunne have evnet trods al sin flid. Men ved dette som ved sine nordiske fortællinger kom han til at stå som en vejviser hen imod den genfødelse, som ved Oehlenschlägers fremtræden skulle bryde frem i hele det danske åndsliv: Suhm var her "Nattens Grubler", der "flittig grunder", men den skat, han ikke kan hæve, den finder "Naturens muntre Søn", uden grublen, "med Lethed ved et Under".
Historie Lister_over_personer Videnskab Organisationer