'''Slaget ved Blenheim''' (også kendt som '''Slaget ved Höchstädt'''), der blev udkæmpet den [[13. august]] [[1704]], var et stort slag i den [[Spanske Arvefølgekrig]].<ref name="NewStyle"/> [[Ludvig 14. af Frankrig]] forsøgte at slå den tyske kejser [[Leopold 1. (Tysk-romerske rige)|Leopold 1.]] ud af krigen ved at besætte [[Wien]], hovedstaden i det [[Habsburgske Arvelande|habsburgske rige]], og opnå en fordelagtig fredsaftale. Wien var i alvorlig fare. Kurfyrst [[Maximilian 2. Emanuel af Bayern]] og [[Ferdinand de Marsin|marskal Marsins]] styrker i Bayern truede vestfra, og [[Louis Joseph, Duc de Vendôme|marskal Vendômes]] store armé i [[Norditalien]] udgjorde en alvorlig trussel med en mulig offensiv gennem [[Brennerpasset]]. Wien var også under pres fra [[Frans 2. Rákóczi|Rákóczis]] [[Rákóczis oprør|ungarske oprør]] østfra. Hertugen af Marlborough indså faren og besluttede at komme Wien til undsætning ved at marchere sine styrker sydpå fra [[Bedburg]] og hjælpe med til at fastholde kejser Leopold i den store alliance.
Historie