==== Kortlægning ====
[[Fil:Clavering_1932.tif|thumb|Clavering Ø med det sydlige "Eskimonæs". Eksempel på kort udarbejdet på baggrund af ekspeditionen.]]
Ved ekspeditionens start i 1931 var formålet for et lille antal deltagere fra [[Geodætisk Institut]], at foretage opmålinger, der kunne danne grundlag for et kort i målestoksforholdet 1:500.000. Opmålingen skulle foretages med gammelkendte metoder, men med det mest moderne udstyr, der kunne anvendes til opgaven. Med tilførelsen af flyvemaskiner udstyret med moderne fototeknik blev muligheden for at foretage kortlægning fuldstændig ændret og fremover var det nu muligt at kortlægge større områder i en højere opløsning på kortere tid. Ved hjælp af en såkaldt "[[Aerokartograf]]", der består af et stereoskop og en tegnemaskine, kan man ved at tegne efter det tredimensionelle billede, som gengives ved hjælp af to flyvefotografier i stereoskopet, få aftegnet konturer og højdekurver. Maskinen skal indstilles i forhold til målestoksforhold og desuden skal billedet justeres i forhold til målepunkter, der svarer til forholdene i virkeligheden.
Det blev herefter kortlægningsholdets opgave, at udpege og oprette et tilstrækkeligt antal målepunkter, som let vil kunne genfindes på flyfotografierne. Desuden skulle hver enkelt målepunkt stedfæstes som et præcist sted på jordkloden. Dette blev tildels tilvejebragt med instrumenter til vinkelmåling i forhold til himmellegemerne og præcise tidsangivelser. Tiden kunne nu også fastslås via radiosignaler, fordi der var blevet påbegyndt udsendelse af ''videnskabelige tidssignaler'' fra europæiske og amerikanske radiostationer flere gange dagligt. Desuden blev målepunkterne af opmålerne på landjorden dokumentet ved hjælp af skitser samt fotografier.
Historie