Han blev [[kannik]] i [[Lund (Sverige)|Lund]] og opholdt sig i [[Paris]] [[1508]]-15, hvor han tog sin [[magistergrad]] og udarbejdede en [[latin]]sk [[ordbog]] med [[dansk (sprog)|dansk]] oversættelse. [[Peder Laale]]s [[ordsprog]] gengav han ligeledes på latin og dansk. Hertil kom en samling [[prædiken]]er under navnet ''Jærtegnspostillen'' trykt i Paris i [[1515]] og det største værk, der var trykt på dansk. Den fuldstændige [[Titel (værk)|titel]] beskriver også indholdet: Alle ''[[Epistel|Epistler]] oc [[Evangelium|Euangelia]] som lesiss alle [[Søndag]]e om aared. sammeledis [[juledag|Jule dag]] [[Påskedag|Paaske dagh]]. [[Pinsedag|Pingetz dag]]. meth deriss vdtydning oc glose oc eth [[jærtegn|Jertegen]] till huer dag meth flere artickle som alle menniske nyttelige ere.'' Jærtegnene var ellers netop, hvad Pedersen selv tog afstand fra som lutheraner, og i forordet til sin [[oversættelse]] af [[Det Nye Testamente]] fra [[1529]] bad han læseren om at overse dem. ''Jærtegnspostillen'' forblev dog udbredt læsning, og i [[Holberg]]s "[[Peder Paars]]" nævnes postillen som en del af kirkelivet på [[Anholt]]. Senere brugere af værket har overstreget flere afsnit om [[jomfru Maria|mariadyrkelse]].<ref>{{Cite web |url=https://tekstnet.dk/jaertegnspostil/about |title=Jærtegns-Postil, Sommerparten (Badius, 1515)<!-- Botgenereret titel --> |access-date=27. april 2020 |archive-date=16. februar 2021 |archive-url=https://web.archive.org/web/20210216075017/https://tekstnet.dk/jaertegnspostil/about |url-status=dead }}</ref>
Personbillede_savnes Litteratur Historie