I begyndelsen af 423 kom den vestromerske kejser Honorius halvsøster [[Galla Placidia]] til Konstantinopel med sine to børn. Hun var raget uklar med kejseren, men blev godt modtaget af kejserfamilien i øst, der tilhørte samme dynasti.<ref name=autogeneret2 /> Kejser Honorius døde i august 423 og det satte skub i magtkampen i det vestromerske rige. Vinderen blev førstenotaren Johannes, der blev kåret som kejser 20. november 423. Han var imidlertid uspiselig for hoffet i Konstantinopel. Det østromerske rige gik i gang med at udruste en ekspeditionsstyrke, og da den var samlet i Thessalonika, blev Galla Placidias søn [[Valentinian III|Valentinian]] 23. oktober 424 udråbt som ''caesar'' over det Vestromerske rige , og Galla Placidias rang som ''augusta'' blev formelt anerkendt. Hæren drog op gennem Dalmatien og erobrede Salona (ved det nuværende Solin i [[Kroatien]]) og [[Aquileia]] i Norditalien. I begyndelsen af 425 blev [[Ravenna]] erobret, og Johannes blev henrettet i Aquileia i overværelse af Galla og Valentinian. Den 23. oktober 425 blev den seks-årige Valentinian i Rom kåret til kejser (''augustus'') over det Vestromerske rige. Under opholdet i Konstantinopel var der blevet aftalt et giftermål mellem Valentinian og Thodosius datter Eudoxia, når de engang blev voksne.<ref>Heather (2005), side 259-260.</ref> <ref>Norwich, side 143-145.</ref>
Død