{{wikify|dato=februar 2013}}
[[Fil:Wollert SB Konow(cropped).jpg|thumb|Wollert Konow]]
{{harflertydig|Wollert Konow}}
'''Wollert Konow''' ([[24. juli]] [[1847]] – [[25. oktober]] [[1932]]) var en [[Norge|norsk]] [[politiker]], fætter til [[Wollert Konow (1845-1924)]].
 
Konow blev [[student]] [[1866]] og [[juridisk kandidat]] [[1872]], men har aldrig
praktiseret i juridisk virksomhed; han lagde sig efter [[landbrug]] og overtog [[1877]] en gård i
Stange ([[Hedemarken]]). 1882 tiltrådte han godset Tjerne i [[Ringsaker]] (Hedemarken), hvor han
senere var bosat i mange år. I valgperioderne 1886—91 og atter fra 1895 af repræsenterede han [[Hedemarkens Amt]] i [[Stortinget]],
hvor han indtil 1905 tilhørte den, navnlig i unionspolitikken, mere vidtgående del af
[[Venstre]], hvorhos han som repræsentant for agrarinteresserne har spillet en rolle ved indførelsen
af [[beskyttelsestold]] for [[landbrugsprodukter]]. K. var Medlem af det første Steen’ske Ministerium
fra 6. Marts 1891 til 2. Maj 1893. Han fremlagde som Indenrigsminister den kendte
Stortingsproposition, hvori gives en Udredning af Spørgsmaalet om Indførelse af særskilt norsk
Konsulatvæsen (Stort. Prp. Nr 49, 1892), som det første Skridt til Udskiftning af det unionelle
Fællesskab. K. deltog personlig i Valgkampen 1891, da dette Spørgsmaal var særlig
brændende; efter et af ham herunder ved Skarnæs pr Kongsvinger afholdt Foredrag blev den af ham
forfægtede Politik, gaaende ud paa Oprettelse af eget Udenrigsstyre for Norge uden
Grundlovsforandring inden den kommende Valgperiodes Udløb, længe benævnt »Skarnæslinien«. 6.
Novbr 1900 blev K. paa ny udnævnt til Statsraad og Chef for Landbrugsdepartementet i den
2. Steen’ske, fra 21. Apr. 1902 Blehr’ske Regering; af denne udtraadte han Juni 1903 sammen
med [[Georg Stang]], da han ikke vilde være med til Forhandlingspolitikken over for Sverige. Af
Stortinget vedblev han imidlertid fremdeles at være Medlem. 1905 var han, sammen med J.
Castberg, Fører for den Gruppe, der opponerede af nationalistiske Grunde mod
Forliget i Karlstad; og hans Opfattelse af dette (fremlagt i Artikler om »det svenske Vilkaar
om Grænsefæstningerne« i »Norske Intelligenssedler« 13. og 14. Septbr 1905) var ogsaa
afgørende for hans Optræden ved Valget 1906, da han sluttede sig nøje til den Politik, som saa
Fremtidens Mand i oberst Georg Stang. K. har ogsaa senere stadig formelt tilhørt Venstre
og som Formand i Budgetkomiteen øvet en betydelig Indflydelse paa finansielle og kulturelle
Spørgsmaal; men han er efter Unionsopløsningen bleven stadig mere konservativ i sin
Samfundsopfatning og har i de senere Aar staaet meget isoleret i sit Parti. Naar han stadig er
bleven genvalgt, skyldes det i Virkeligheden bare den personlige Anseelse, han nyder i sit
Distrikt, tildels ogsaa Hjælp fra de konservative Partier. Ved Stortingsvalget 1921 tog
han endelig Konsekvensen af sin Holdning og lod sig vælge som Repræsentant for det
konservative »frisindede Venstre«. Konow trak sig ved Udløbet af Stortingsperioden
1922—24 tilbage fra det politiske liv og var senere bosat i Oslo.
Historie