Lorenzen ønskede på dette tidspunkt en folkelig [[grundlov]] for begge hertugdømmer i union med [[Kongeriget Danmark|kongeriget]], men uden Slesvigs optagelse i Det [[Tyske Forbund]]. I [[1836]] fik han gennemført forslaget om offentlighed i stænderforsamlingerne og om [[trykkefrihed]]ssagernes afgørelse ad retslig vej; den frie forfatning og kravet om en særlig slesvig-holstensk [[finansminister]] lod sig derimod ikke gennemføre mod [[godsejer]]nes og [[bureaukrati]]ets flertal. [[1838]] fremlagde han under forsamlingens protest i stænderforsamlingen et landkort, hvor "[[Sønderjylland]]" var opført som en del af [[Danmark]], krævede [[dansk (sprog)|dansk]] [[retssprog]] indført i de distrikter, hvor [[kirkesprog|kirke-]] og [[skolesprog]]et var dansk, adskillelse mellem kongerigets og hertugdømmernes finanser, samt ændret [[patrimoniallovgivning|patrimonial-]] og [[jagtlovgivning]]; denne modstand, hans forslag mødte hos [[Hertug]]en af [[Augustenborg]], medførte personligt fjendskab mellem de to mænd.
Politik Historie Erhvervsliv Kommunikation Kultur Ledelse Hobby Ledere