=== Retsgrundlag ===
* Landsforæderanordningen var udformet af regeringen i [[London]] i december [[1944]] og udgjorde det retskraftige grundlag til [[Stortinget]] i [[1947]] lavede en særskilt lov om landsforræderi. Ca. 92000 sager. Medlemskab i [[Nasjonal Samling]] efter [[9. april]] [[1940]] blev regnet som landsforræderi.
* Erstatningsdirektoratet (1945–1952): NS-medlemmer skulle have kollektivt ansvar. Mere end 62000 sager for domstolene med bødeforlæg, krav om 300 millioner i inddragelse i alt, bøder ol. ledet af Jens Chr. Hauge. Nedlagt [[1952]].
* Krigsforbrydersager: Mod tyske krigsforbrydere.
* Dødsstraf: I fred afviklet i [[1902]], men efter den militære straffelov kunne dødsstraf idømmes og gennemføres i krig. I 1942 kom regeringen i London med to anordninger som udvidet adgangen til at bruge dødsstraf, blandt andet efter krigens slutning. Senere kom flere forordninger, som blandt andet tillod dødsstraf mod udenlandske krigsforbrydere. I juni 1945 gav [[Storting]]et sin tilslutning mod seks stemmer.<ref>{{Cite web |url=http://www.media.uio.no/forskning/prosjekter/1945/prosjekter/vaale.shtml |title=forskning.no: Mer om bruk av dødsstraff i Rettsoppgjøret |access-date=23. oktober 2011 |archive-date=26. december 2004 |archive-url=https://web.archive.org/web/20041226201937/http://www.media.uio.no/forskning/prosjekter/1945/prosjekter/vaale.shtml |url-status=dead }}</ref>
Jura Retshistorie