Augustus vil give indtryk af at være er en mand, som stillede sig det mål at frelse den romerske stat og få den til at blomstre. Han greb ikke magten for personlig vindings skyld, men kun fordi han burde, da Roms sikkerhed var truet af en klike (''dominatine factione'' i kap. 1). Han hævner som en god søn også mordet på sin adoptivfar [[Julius Cæsar]]. Augustus udvidede riget og sikrede dets grænser og dets indre fred (i kap. 25, 26 & 27), og han genopbyggede og nybyggede en mængde [[Romersk tempel|templer]], [[basilika]]er, [[Romerske akvædukter|akvædukt]], [[Den romerske by|fora]], kurien, [[Græsk-romersk teater|teatre]], broer, veje o.m.a. Han giver indtryk af, at han genopbyggede hele byen, når han i kap. 19-21 nævner alle byens vigtige bygninger: den Juliske Curia, Jupitertemplet på [[Kapitol]], [[Via Flamina]], [[Pons Mulvius]] o.a.. Ved at fremstille sig selv som den, der reddede og genopbyggede Rom efter den ødelæggende borgerkrig, sammenligner Augustus sig med [[Romulus]], Roms [[Roms grundlæggelse|grundlægger]].
Litteratur Sprog