* '''Reform 94''': Denne reform var ment som et modtræk til det tidligere skolesystem, hvor man som 16-årig valgte, om man skulle i [[gymnasium|gymnasiet]] eller lære et fag. Hernes mente, at mange intelligente unge fra [[arbejderklasse]]n følte, at de ikke passede til en højere uddannelse, og dermed som 16-årige låste sig til en fremtid med håndens arbejde. Reform 94 indførte derfor flere teorifag, som [[matematik]] og [[Norsk (sprog)|norsk]], selv om man skulle blive [[rørlægger]] eller [[frisør]]. På den måde skulle begavede unge fra lavere sociale lag stå rustet til at vælge en universitetsuddannelse senere i livet. I virkeligheden skabte Hernes med sin reform et øgende antal elever, der dropper ud af skolen. Oplæringen lagde med Reform 94 hovedvægten på teori, og for unge med praktisk rettede evner blev det sværere at komme gennem [[pensum (undervisning)|pensum]]. Den, der vil lære et [[håndværk]], men ikke lykkes med matematik eller engelsk, vil heller ikke kunne få et [[svendebrev]]. Hernes' reformer forstærkede skævheden mellem dem, der er gode til teori, og dem, har evner i praktisk retning. <ref>http://nordlandsforskning.no/files/Rapporter%202009/rapp_06_09.pdf{{Dødt link|date=januar 2022 |bot=InternetArchiveBot |fix-attempted=yes }} (s. 12)</ref>
Levende_personer Titler Politik Samfund Historie Videnskab Organisationer Uddannelsesinstitutioner Universiteter