En udbredt måde at skelne mellem hovedområderne er også ved at se på de videnskabelige metoders formål hos de enkelte hovedområder. Det siges, at naturvidenskaben forklare naturen, mens humaniora primært søger at forstå. Samfundsvidenskab ligger et sted mellem de to, idet man dels søger at forklare menneskets adfærd med kausale logikker og dels søger at indleve sig i menneskers forestillinger. [[Fortolkende videnskab|Den fortolkende videnskab]] er blevet kritiseret for ikke at leve videnskabelige idealer såsom [[verificerbarhed]], [[falsificerbarhed]] og [[objektivitet]], og derfor bør humaniora og den fortolkende del af samfundsvidenskaben blive mere ligesom naturvidenskaben.<ref>{{Cite web|url=https://videnskab.dk/kultur-samfund/ud-med-freud-marx-og-lacan|title=Ud med Freud, Marx og Lacan|last=Clasen|date=4. august 2009|website=[[Forskerzonen]]|access-date=26. august 2022|url-status=live|first=Mathias|publisher=[[Videnskab.dk]]}}</ref> Andre argumenterer imidlertid for, at der findes klare forskelle mellem hovedområderne, og de derfor må gå til videnskaben forskelligt. Et argument er, at man ved at beskrive tyngdekraften ikke ændrer ved den, men ved at beskrive menneskets psykologi ændrer man ved menneskers selvforståelse. Og ønsker man viden om tyngekraften giver det ikke mening at indleve sig i den, for den har ingen fri vilje, mens det kan give god mening at sætte sig i et menneskets sted, for at forstå hvordan dette menneske har forvaltet sin frie vilje.<ref>{{Cite web|url=https://videnskab.dk/forskerzonen/naturvidenskab/humanistisk-videnskabsteori-er-noget-saerligt|title=Humanistisk videnskabsteori er noget særligt|last=Johansen|date=28. august 2009|website=[[Forskerzonen]]|access-date=26. august 2022|url-status=live|first=Mikkel Willum|publisher=[[Videnskab.dk]]}}</ref>
Filosofi Videnskab