== Befolkningsudvikling, levealder og levevilkår ==
[[Fil:Population-Denmark-1901-1945.png|thumb|Udviklingen i befolkningstallet 1901-1945.<br />I 1901 var der knap 2,5 mio. indbyggere, mens der var lidt flere end 4 mio. i 1945.]]
Folketallet udviklede sig næsten jævnt i årene mellem 1901 og 1945. Det ses af tallene for de enkelte folketællinger i perioden:
{|width=60%
|-valign=top
|width=50%|
* 1901: 2.449.540
* 1906: 2.588.919
* 1911: 2.757.076
* 1916: 2.921.362
* 1921: 3.267.831
|width=50%|
* 1925: 3.434.555
* 1930: 3.550.656
* 1935: 3.706.349
* 1940: 3.844.312
* 1945: 4.045.232
|}
Umiddelbart efter århundredeskiftet i år 1900, var den gennemsnitlige levealder for mænd og kvinder på ca. 52 år. I årene, der fulgte (og faktisk helt frem til 1955) steg den jævnt med næsten 5 måneder pr. kalenderår. I perioden fik man bugt med [[tuberkulose]] og flere andre [[infektionssygdomme]], sådan at [[middellevealder]]en var nået op på ca. 67 år i 1945. Nogle af de væsentlige årsager til den udvikling var den større bevidsthed om [[hygiejne]], de store investeringer i [[kloak]]eringer og de politiske beslutninger om befolkningens [[velfærd]].<ref>[http://www.eu-oplysningen.dk/upload/application/pdf/d7a1fe6a/levetid%20okt%202006.pdf Det Politisk-Økonomiske Udvalg: ''Kraftig stigning i befolkningens levealder'']</ref> Også [[indkomst]]erne steg generelt i perioden, således at [[rådighedsbeløb]]et i faste priser omtrent blev fordoblet fra århunderdeskiftet til 1939.<ref name=autogeneret1>{{Harvnb|Christiansen|Lammers|Nissen|1988|p=36}}</ref> [[Arbejdsløshed]] var den
væsentligste risikofaktor for almindelige menneskers levevilkår; i hele perioden var ledigheden blandt arbejdere relativt høj, og den kulminerede under krisen i 1930'erne.
<ref name=autogeneret1 /> De ledige fik dog en vis kompensation for indkomsttabet. Allerede med vedtagelsen i [[Rigsdagen]] af [[dagpengeloven 1907]] opnåede [[arbejdsløshedskasse]]rne mulighed for statslig godkendelse og et offentligt tilskud til [[dagpenge]]ne. Med [[Kanslergadeforliget|socialreformen 1933]] fik alle borgere et retskrav på offentlig forsørgelse, som dog kunne betyde tab af nogle af borgerrettigehederne, især [[valgret]]ten. <ref>{{Harvnb|Christiansen|Lammers|Nissen|1988|p=293}}</ref> Forliget anses i de fleste historiske fremstillinger for at være en hjørnesten i opbygningen af [[Velfærdsstaten i Danmark|den danske velfærdsstat]].
Historie