Vandkraften fik hurtigt økonomisk betydning. I forbindelse med adelens fremvækst i 1100-tallet og denne [[Stænder|stands]] stadigt voksende jordbesiddelser, blev det en stor indkomstkilde for herremændene at besidde vandkraften og tvinge bønderne til at male sit korn på udvalgte steder. Også kirken og kongemagten havde egne interesser i [[møllepligt]]. Udnyttelsen af [[naturkræfter|naturens kræfter]] blev i middelalderen nærmest en samfundspligt, og reguleret i [[landskabslov]]ene.<ref name=Leb/> Om Valdemar Atterdag siges det, at han i [[1356]] lod nedsætte en slags landbrugskommission på 12 herremænd, [[abbed]]er og [[væbner]]e med bisp [[Henrik Gertsen]] af [[Roskilde]] som formand, for at tage sig af de møller, som kongen kort forinden havde ladet bygge<ref>Erik Arup, jf. Böcher, s. 88</ref>, og i [[1357]], at han "''hørte ikke op med at bygge møller''"<ref name="B 88"/> ... "''thi han villle ikke tillade, at vandene løb ud i havet uden, at de forinden havde tjent samfundet til nytte''".<ref name="B 88"/> "''Og derfor stemmede han vandet på mange steder, og han lod med store udgifter lave stemmeværker for vandet, for at ikke mølledammene under voldsomt uvejr eller tøbrud skulle ødelægges ved, at vandet brød ud og ødelagde grave og [[dæmning]]er, som på dansk kaldes'' "damme". ''Vandets vælde var dog på nogle steder stærkest''".<ref name="B 88">Böcher, s. 88</ref>
Titler Samfund Fysik Kemi Vand Teknologi