Ifølge en undersøgelse<ref>vf N.P.Stilling: s. 419f</ref> udgjorde håndværkets andel af sysselsætningen i udvalgte byer 17-24 % i 1911 og 15-21 % i 1930. Forudsættes andelen reelt konstant i perioden, kan opgørelser for 1911<ref>J.P.Trap: Danmark, 4 udgave</ref> og 1930<ref>Danmarks statistik:</ref> for håndværk og industri tilsammen antages stort set at afspejle industriens udvikling. Ved en sådan sammenligning ses, at byerne lader sig inddele i en række undergrupper:
# købstæder og forstæder med forholdsvis stor industriel vækst,
# købstæder med en større industriel fremgang,
# købstæder med en mindre industriel fremgang
# stagnerende købstæder og købstæder med tilbagegang for håndværk og industri,
# byer med stor industriel vækst (fortrinsvis i Vestjylland),
# “gamle” industribyer med mindre fremgang,
# “nye” mindre industribyer, herunder fiskerlejer og landsbyer som i kraft af jernbaneforbindelse eller lignende, undergik en bymæssig udvikling,
# landsbyer og fiskerlejer uden industriel udvikling.
Til belysning af industriens betydning i 1930 kan nævnes, at håndværk og industri tilsammen udgjorde mere end halvdelen af sysselsætningen i i alt 155 byer (svarende til knap en tredjedel af alle byer). Forudsættes, at håndværket udgjorde 15-20% af de sysselsatte<ref name="stilling420f" />, kan industriens andel skønsmæssigt sættes til 25-35% i disse byer
Historie