* Kvinder; på trods af at langobardiske kvinder altid var underlagt en form for formynderskab af familiens mandlige overhoved, og at hun ikke kunne gifte sig med en [[slave]] eller halv-slave (''aldius'') uden at blive gjort lovløs – og derefter frit kunne dræbes eller solgt i slaveri af hendes mandlige familiemedlemmer, så tildeles frie langobardisk kvinder og piger i lovene alligevel en bemærkelsesværdig, næsten [[tabu]]iseret, respekt. Hvis en person "stilede sig selv i vejen for" en fri kvinde eller pige, eller skadede hende, skulle han betale nihundrede [[solidus (penge)|solidi]] i kompensation – et astronomisk beløb. Til sammenligning, hvis en person "stillede sig selv i vejen for" for en fri mand skulle han betale en kompensation på 20 solidi — hvis han ikke havde gjort skade på ham — og for at skade en anden mands slave, [[tjenerinde]] eller halv-slave (''aldius'') skulle betales 20 solidi i kompensation til ejeren, dette var også kompensationen for at have sex med en anden mands slavinde. Romerske slaver havde en mindre værd i sådanne sager en germanske slaver "fra nationen". Lovene beskyttede også kvinder og piger mod beskyldninger om hekseri, som blev anset som værende ukristent. Beskyttelsen dækkede både frie kvinder, tjenestepiger og slavinder. Hvis en kvinde blev anklaget for at være heks (''striga'' eller ''masca'') skulle anklageren betale en kompensation på 60 solidi, afhængig af hendes status og derudover 100 solidi mere for forbrydelsen, halvdelen til kongen og halvdelen til hendes ejermand. Hvis en mand der har formynderskab over en fri pige eller kvinde, uden rette beskylder hende for at være en heks, skal han miste formynderskabet over hende, og hun kan da frit vælge om hun vil returnere til hendes familie eller overgive sig til kongens hof, hvorefter kongen vil blive hendes formynder.
Jura Historie Retshistorie