[[File:Stemmesedler ja og nei (til prins Carl kong Haakon VII) fra den norske folkeavstemningen om monarki 12. og 13. november 1905. Yes or No, Norwegian referendum on monarchy (utstilling i Nasjonalbiblioteket 2021) IMG 8949.jpg|thumb|Stemmesedler med ''ja'' og ''nei'' (til prins Carl) fra den norske [[Folkeafstemning om Prins Carl af Danmark som norsk konge|folkeafstemning om valget af Prins Carl til norsk konge 12. og 13. november 1905]].]]
Efterfølgende udpegede en komité nedsat af [[Norges regering|den norske regering]] flere prinser fra europæiske kongehuse som kandidater til den nu ledige norske trone. Regeringen regnede med, at et tilbud om at gøre kong Oskar 2.'s søn [[prins Carl af Sverige]] til norsk konge ville blive afslået fra svensk side, hvilket det også blev. Dermed var vejen banet til at gøre den danske prins Carl til konge af Norge. Prins Carl forlangte dog en [[folkeafstemning]] for at sikre sig, at den norske befolkning ønskede hans kandidatur. Dette var ikke nødvendigvis i regeringens interesse, men den gik med til det. Denne [[Folkeafstemning om Prins Carl af Danmark som norsk konge]] blev holdt den 12. og 13. november, og resultatet viste et klart flertal for regeringens ønske om at tilbyde tronen til prins Carl. Herefter blev prins Carl enstemmigt valgt af [[Stortinget]] til [[Kongeriget Norge|Norges]] [[konge]] den [[18. november]] [[1905]], og [[Stortinget]]s [[præsident]] [[Carl Berner (politiker)|Carl Berner]] sendte samme dag en formel forespørgsel til prins Carl, om han ønskede at blive norsk konge. Prins Carl modtog valget samme aften, efter hans bedstefar [[Christian 9.]] havde givet sit samtykke, og kundgjorde i et 55 ord langt [[telegram]] fra København til Stortingets præsident, at han tillagde sig det gamle norske kongenavn [[Haakon]], mens sønnen Alexander fik navnet [[Olav]].
Titler Religion Samfund Historie Kultur