Et lille filosofisk problem viser sig, idet C.A. Christensen mener det er apriorisk at antage en "kommission (...) har gennemført de krævende undersøgelser, der ligger bag fikseringen af tallene for de mere end 100 landsbyer.",<ref>{{harvnb|C.A.Christensen|1970|loc=s.409}}</ref> når det faktisk er på baggrund af en udledt regelmæssighed i de optegnede beløb fra "Falsterlisten" at C.A. Christensen antager;<ref>{{harvnb|C.A.Christensen|1970|loc=s.404-409}}</ref> det er så mere retvisende at tale om et [[heuristik|heuristisk]] udgangspunkt. Med reference til bl.a. {{illsup|de|Paul Johansen}} mener C.A. Christensen "Falsterlisten"s udseende afspejler kommissionens arbejdsforløb.
[[Fil:BritLibAddMS35166ApocalypseUnkFolio3SealBlackHorse.jpg|thumb|120px|right|En rytter med vægt]]
Vurderingen er udgået fra [[Valnæsgård|Egenseborg]] i den nordlige del af Falster og går herfra sydover til [[Gedser]] for herefter over [[Tingsted (by)|Tingsted]] at vende tilbage til Egenseborg, og, med C.A. Christensen, kaldes de to geografiske støttepunkter, Egenseborg og gården i Gedser, hhv. kongsborg og kongsgård.<ref>{{harvnb|C.A.Christensen|1970|loc=s.409-410}}</ref> I jordebogen findes termen ''curia'' for kongens gård i Gedser - {{lang-la|Getæsbu(...)pertinet ad curiam domini regis}} ("Falsterlisten"); {{lang-la|Getæsbu skuld(...)Curia ibidem(...)}} ("Hovedstykket").<ref>{{harvnb|Nielsen|1873|loc=s.29}}{{harvnb|Nielsen|1873|loc=s.70}}</ref>
Historie