Især de venstreliberale havde det svært med denne nye form for politik. Ganske vist havde der siden [[1860'erne]] eksisteret liberale fagforeninger, men deres medlemstal forblev forholdsvis beskedne. Indenfor det katolske miljø var udviklingen mere differentieret. Det katolske Centrumsparti vedblev i vidt omfang med at være for fremtrædende borgere, og udviklede sig ikke til et moderne medlemsparti. Frem for alt landbrugerne i det katolske Tyskland var gennem præsten, kirken og de traditionelle sogneforeninger knyttet til lokalsamfundet. I industriområderne og byerne blev den katolske arbejderbefolkningen integreret i samfundet gennem [[Volksverein für das katholische Deutschland]] og de kristelige fagforeninger, som rummede millioner af medlememr.<ref>Ullmann, Kaiserreich, S.26-137, zu den wirtschaftlichen Interessenverbänden s.auch: Pierenkemper, Gewerbe und Industrie, S.74-87, zur wissenschaftlichen Diskussion zur Milieubildung vergl. etwa: Ewald Frie: Das Deutsche Kaiserreich. Darmstadt, 2004. (Kontroversen um die Geschichte) S.94-117.</ref>
Historie Videnskab Humaniora