[[Fil:Riga Dvinsk Station.jpg|thumb|left|Banegården efter ombygningen i [[1885]] med kapellet foran bygningen.]]
I 1868 åbnede [[Riga–Jelgava jernbane|jernbanestrækningen fra Riga til Jelgava]], der til at begynde med havde endestation på Torņakalns banegård på floden [[Daugava]]s venstre bred. Efter åbningen af jernbanebroen over Daugave fik den endestation på Riga banegård. Den blev efterfulgt af linjen fra Riga til Mühlgraben og i 1873 fra Riga til Aahaken-Bergshof. På grund af den yderligere udbygning af jernbanenettet blev den gamle bygning for lille, og i [[1885]] blev banegården ombygget og udvidet med to store sidefløje efter tegninger af arkitekt [[Heinrich Scheel]]. I 1889 blev der desuden opført et [[kapel]] i [[Neobyzantinsk årkitektur|neobyzantinsk stil]] foran banegårdenen til minde om, at [[Alexander 3. af Rusland|kejser Alexander III]] og hans familie mirakuløst havde overlevet en jernbaneulykke i [[1888]]. I [[1889]] åbnede jernbanestrækningen fra Riga til [[Pskov]], og trafikken fortsatte med at stige markant, så der skete yderligere ombygninger og overvejelser om at udvide kapaciteten. I [[1897]] blev det besluttet at adskille gods- og passagertrafik. En ny godsbanegård blev bygget i [[1903]] og en yderligere passagerstation i [[1907]].
Historie Foreninger Organisationer