Dette kunne synes dikteret af personlige interesser, hvad han også fik at høre, thi han fordrede høj indførselstold på papir og et fuldstændigt forbud mod udførsel af klude, men Drewsens kraftige og energiske optræden var aldrig præget af egennytte, den havde vide horisonter. Hans mål var tidlig de brede lags udvikling, hvad han tydelig lagde for dagen. Fra 1816-36 skrev han økonomiske meddelelser i [[almanak]]kerne, 1835 var han medstifter af [[Selskabet for Trykkefrihedens rette Brug]], fra 1836-38 deltog han i udgivelsen af ''Læsning for Almuen'', og fra 1838-41 udgav han alene ''Til Underholdning for Menigmand'', ligesom han oftere holdt foredrag i den 1838 stiftede [[Industriforeningen|Industriforening]] i København. Det var dog særlig bondestanden, han som landmand var kommen i nær og fortrolig forbindelse med, der ejede hans interesse. Han havde derfor med sympati fulgt blandt andet schweizeren [[Philipp Emanuel von Fellenberg]]s landøkonomiske opdragelsesanstalt i [[Hofwil]], og hvor frit, næsten revolutionært han så på vore landboforhold, udtrykker han kraftig i sine ovenfor nævnte ''Landøkonomiske Betragtninger'' (1834). {{citat|Frivillig eller tvungen, tidligere eller sildigere ville de privilegerede Klasser blive nødte til at opgive formentlige og i en mørk Tidsalder erhvervede eller tillistede Rettigheder, der stride mod Tidens Ånd og Menneskets Værd. Bonden vil opleve den Tid, da ej blot hans Legeme er lige så frit som hver anden Borgers, men og hans Ejendom, hans Tid ene er underkastet egen Vilje. Herremanden vil blive nødt til at pløje sin egen Mark, og Adelsmandens og Borgerens Søn vil miste den lidet ærefulde Rettighed at lade Bondens Søn værne om sig i Fejdens Tid.}}
Titler Samfund Erhvervsliv Lister_over_personer Videnskab Ledelse Foreninger Organisationer Ledere