{{Infoboks Wikidata person 
| wikidata         = alle <!-- eller liste med ønskede feltnavne -->
| ingen_wikidata   = <!-- uønskede feltnavne, fx religion, politik, partner -->
| navn             = <!-- navnet øverst i infoboksen-->
| billede          = 
| billedtekst      = 
| billedstørrelse  = <!-- standard er 250x300px (max 250px bred og 300px høj) -->
| fødselsdato      = <!-- brug gerne {{dato og alder}} for nulevende -->
| fødested         = 
| dødsdato         = <!-- brug gerne {{dødsdato og alder}} -->
| dødssted         = 
| bopæl            = 
| hvilested        = 
| nationalitet     = <!-- fx: {{flagikon|Danmark}} Dansk -->
| beskæftigelse    = 
| politik          = <!-- politisk tilhørsforhold -->
| religion         = 
| forældre         = 
| ægtefælle        = <!-- brug gerne {{ægteskab}} -->
| partner          = 
| partnertype      = <!-- Vises som label til partner, fx Kæreste -->
| børn             = 
| kendtfor         = 
| hæder            = <!-- vises med label Udmærkelser -->
| hjemmeside       = 
| signatur         = 
}}
'''Abraham Viktor Rydberg''' (født [[28. december]] [[1828]] i [[Jönköping]], død [[21. september]] [[1895]] på Ekeliden ved [[Djursholm]]) var en [[Sverige|svensk]] [[digter]]. 
 
Rydberg mistede tidlig sine forældre, hvorfor han havde vanskeligt ved at få regelmæssig skolegang; et uundgåeligt skoleophold i [[Växjö]] forbedrede ikke hans Omstændigheder, så han måtte allerede som skolediscipel optræde som [[journalist]], måtte senere tage plads som [[korrektur]]læser, medens han samtidig vovede sig frem med sine første digteriske forsøg, ''Vampyren'' (1848), ''Ett äventyr i finska skärgården'' (1850) og ''Positivspelarne'' (1851). De er påvirkede af [[Fransk (sprog)|franske]] [[sensation]]sromaner; men særlig den sidste indeholder, trods mange ungdommeligheder, sikre vidnesbyrd om kendskab til udenrigspolitiske forhold og om hans allerede vakte varme begejstring for frihedskampens ret. Først efter denne journalisttjeneste kunde Rydbergs omstændigheder tillade ham ophold i universitetsbyen; han blev [[student]] 1851: men året efter måtte han forlade [[Lund (Sverige)|Lund]], hvor han dog som medlem af den lille litterære klub ''Sju-stjernan'' var blevet stærkt bestyrket i sin litterære higen. Rydberg var derefter i to år [[huslærer]] i [[Göteborg]] og senere i [[Lidköping]]; her traf han 1854 sammen med den nye [[redaktør]] af ''[[Göteborgs Handels- och Sjöfartstidning]]'', [[Sven Adolf Hedlund]], til hvem han gennem mange års venskab kom i stor taknemlighedsgæld for påvirkning og råd. Fra 1855 ansattes Rydberg ved Hedlunds blad og var nu sikret for fremtiden; men tillige fik han derved rig anledning til at træde op som forkæmper for de interesser og ideer, han måske ellers kun havde hyldet i sit hjerte. Rydberg var nemlig ikke initiativets mand, hans evner udfoldede sig egentlig først på opfordring af den rådgivende ven. Han begyndte sin virksomhed som [[feuilleton]]redaktør, oversatte, bearbejdede og forfattede [[roman]]læsning, leverede [[Litteraturkritik|bog-]] og [[teaterkritik]], men gik 1860 over til [[udenrigspolitik]]ken; han leverede tillige større afhandlinger og oversigter, af hvilke serien: ''Huru skall Sverige bevara sin själfständighet'' (1859) samt hans indlæg i [[skole]]sagen må fremhæves.
Kulturhistorie