* ''Bekymring:'' den gruppe i samfundet, der anses for truende, karakteriseres som afvigende og grundlæggende "onde".
* ''Fjendskab:'' "os og dem"-kategorier og [[Stereotyper|stereotypiserende]] mistænkeliggørelse.
* ''Uoverensstemmelse:'' eftersom fare opfattes subjektivt, kan der ikke fastsættes nogen bestemt definition af eller tidspunkt for hvornår grundlæggende moralske værdier trues.
* ''Disproportionalitet:'' [[Socialkonstruktivisme|socialkonstruktivister]] går ud fra at disproportionalitet er socialt konstrueret og ikke kan erlægge [[Verificere|verificerbare]] og [[Objektivitet|objektive]] data for nævnte trussel. Ifølge Goode og Yehuda kan en hvis grad af disproportionalitet imellem empirisk datamateriale og diskursen i offentligheden dog fastsættes.
* ''Graden:'' moralsk panik afviger i intensitet og er temporært afgrænset, derfor kan den adskilles fra anden offentlig frygt for mulige farer.
En moralsk panikbegivenheds - eller mediepaniks - varighed er blevet inddelt i tre faser<ref>Drotner, Kirsten (1999). "Dangerous Media? Panic Discourses and Dilemmas of Modernity". ''Paedagogica Historica''. Routledge.</ref>:
Psykologi Samfund Erhvervsliv Journalistik Kultur Videnskab Humaniora Teknologi Uddannelse Samfundsvidenskab