== Skånske Krig ==
{{Hovedartikel|Skånske Krig}}
I militæret fandt Reventlow rig lejlighed til at udmærke sig under den skånske krig. I maj 1675 fik han tilladelse til at hverve et regiment og udnævntes til [[oberst]]. Han oprettede det såkaldte ''Reventlowske Dragonregiment'', som han året efter afstod til Oberst [[Ramsted]]. Om efteråret blev han chef for 2. fynske nationale rytterregiment, deltog [[1676]] i generalmajor [[Meerheim]]s ekspedition over Keflinge Å, hvor de danske afbrændte herresædet [[Skarhult]]. Han deltog i [[slaget ved Lund]] [[4. December]] 1676. og fik samme dag overdraget den faldne [[Henrik Sehested]]s regiment, det holstenske (slesvigske) rytterregiment, der udmærkede sig ved gode soldater og ypperlig disciplin. I forsommeren [[1677]], da han lå i garnison i [[hertugdømmerne]], fik han ordre til at støde til armeen i [[Skåne]], men nåede næppe at komme tids nok til at tage del i belejringen og [[stormen på Malmø]]. I juli lå han med sine kompagnier i lejren ved [[Landskrone]], deltog i august i kavalkaden til [[Kristianstad|Christianstad]] samt i ekspeditionen til [[Rügen]] i september og samlede med [[generalmajor]] [[Hans Friederich von Levetzow|Levetzow]] det til samme øjemed bestemte rytteri på [[Møn]]. I november var han chef for rytteriet på Rügen, men afløstes kort efter af [[Bibow]]. I december lå han med sit regiment i Haderslev. I august [[1678]] ansøgte han om orlov fra tjenesten, da hans hustru var uhelbredelig syg, og han som følge heraf var så nedbøjet, at han måtte foretage en rejse til Italien. I september sendtes han til [[Münster]] for at bevæge [[Fyrstebiskop]]pen til at lade sine hjælpetropper i dansk tjeneste blive vinteren over her. I november var Reventlow i [[Kurfyrste|kurfyrst]] [[Frederik Vilhelm den store af Brandenburg-Preussen|Frederik Vilhelms]] hovedkvarter i [[Bad Doberan|Doberan]] for at få ham til at acceptere at flytte et planlagt møde med kongen af Danmark til [[Wismar]], hvor [[Christian 5.]] opholdt sig, men han opnåede intet.
Titler Samfund Historie