Kristina var en mønsterelev, og rigskansler Oxenstierna skrev stolt om den fjortenårige pige, at hun "''ikke var som en kvinde''", men tværtimod havde "''god forstand''" – efter sin far, der havde studeret under [[Galileo Galilei]]. Oxenstierna underviste hende i [[politik]]. Han og Gustav Adolf havde delt krongods ud som belønning til [[adel]] og feltherrer for at sikre sig disses loyalitet, en politik, opdagede Kristina , der forrykkede magtbalancen mellem konge og adel. Hendes oldefar [[Gustav Vasa]] var gået over til protestantismen og havde derved forøget krongodset med kirkens og klostrenes beslaglagte ejendomme, så kongehuset sad med ca 30% af jorden, de frie bønder med lidt over halvparten, og adelen med ca 20%. Men fordi Gustav Adolf havde stykket krongodset ud som løn til feltherrer og embedsmænd, ejede svensk adel på Kristinas tid næsten 75% af jorden.<ref name=aasen /> I løbet af hendes ti år på tronen, blev antal adelsfamilier fordoblet fra 300 til ca 600, da hun ikke havde andre måder at belønne folk for deres krigsindsats på.<ref>Peter Englund: ''Sølvmasken'' (s. 61)</ref> Overføringerne skete så raskt, at man ikke altid nåede at få dem indført i jordebogen, og nogle gange blev det samme stykke land foræret væk to gange.<ref>Peter Englund: ''Sølvmasken'' (s. 64)</ref>
Religion