I dag virker Hatts skrifter og analyser bemærkelsesværdige for deres racistiske tankegang. I 1938 skrev han således om "Negrenes fortrinlige Underklasseegenskaber".<ref name=GO/> Hatt opererede ofte med klare raceinddelinger af mennesker, inklusive underopdelinger som "nordisk race" og "jøder", og betjente sig også af racestereotyper og inddeling i racehierarkier.<ref name=GBS>[https://vbn.aau.dk/en/publications/gudmund-hatt-1884-1960 Larsen, H. G. (2009). Gudmund Hatt: 1884-1960. I H. Lorimer & C. W. J. Withers (red.), Geographers:Biobibliographical Studies - Volume 28 (pp. 17-37). Bloomsbury Academic. Geographers: Biobibliographical Studies, Vol. 28.]</ref> Han mente, at der var forskel på menneskeracerne baseret på de omgivelser, der havde formet dem. F.eks. mente han i 1934, at jøderne med deres 2.000 års bytilværelse var tilpasset bylivet bedre end andre racer, hvilket igen kunne tænkes at ligge bag disse andre racers antisemitisme. I 1940 betegnede han jøderne som et "internationalt finansoligarki".<ref name=anm>[https://tidsskrift.dk/kuml/article/view/98357 Ole Høiris: Anmeldelse af Helle Askgaard og Dorte Smedegaard: Vildfuglene. En biografi om Emilie Demant og Gudmund Hatt. Kuml, årgang 66, 2017.]</ref>
Personbillede_savnes Litteratur Historie