Kort efter [[enevælden]]s indførelse blev det pålagt alle landets private [[gods (større gård)|godser]] at indsende [[jordebog|jordebøger]] over de afgifter, som [[fæste]]bønderne og -husmændene skulle udrede. Sammen med tilsvarende oplysninger hentet fra [[krongods]]regnskaber blev det muligt at beregne det afgiftstryk, der var på al jord i landet, hvilket skulle danne grundlag for en ny statsskat. Ordningen indebar et brud med de gamle skatteprincipper: de hidtil skattefrie ugedagsbønder skulle fremover beskattes på lige fod med alle andre fæstebønder, og godsejerne, der hidtil ligeledes havde været skattefrie, fik nu deres jord takseret efter udsæd og høavl. Ligeledes blev der indført det princip, at godsejerne fremover skulle være garanter for, at bønderne betalte deres skatter. Det betød i praksis, at hvis en bonde ikke betalte, måtte godsejeren betale for ham.<ref>Skrubbeltrang, s. 105f</ref>
Jura Juridiske_begreber Historie Erhvervsliv Bygninger,_konstruktioner_og_anlæg Videnskab Humaniora