{| border="1" cellpadding="5" cellspacing="0" align="center"
|-----
|+ '''Formler for inertimomentet I for visse homogene legemer med masse m'''
|-----
| [[Fil:Inertimoment beregning A.jpg]]
| valign="top" |
Stangen har længden ''L'' og er monteret med længdeaksen vinkelret på rotationsaksen. Hvis rotationsaksen går igennem midten af cylinderen, beregnes ''I'' som:<br />
<math>I = \frac{1}{12} \cdot m \cdot L^2</math><br />
Hvis rotationsaksen går igennem et af cylinderens endepunkter, er ''I'' givet ved:<br />
<math>I = \frac{1}{3} \cdot m \cdot L^2</math>
|-----
| [[Fil:Inertimoment beregning B.jpg]]
| valign="top" |
Den rektangulære kasse er monteret sådan at rotationsaksen går vinkelret gennem sidefladen og igennem midten af kassen. Den sideflade som aksen går igennem, har længden ''a'' og bredden ''b''. ''I'' er da givet ved:<br />
<math>I = \frac{1}{12} \cdot m \cdot (a^2 + b^2)</math>
|-----
| [[Fil:Inertimoment beregning C.jpg]]
| valign="top" |
En rektangulær plade med ubetydelig tykkelse er monteret med den ene langside langs rotationsaksen. I retningen vinkelret på aksen har pladen længden ''L''. Inertimomentet ''I'' er da:<br />
<math>I = \frac{1}{3} \cdot m \cdot L^2</math>
|-----
| [[Fil:Inertimoment beregning D.jpg]]
| valign="top" |
En cylinder, enten massiv eller hul som et "rør", er monteret så den kan dreje omkring sin egen længdeakse. Hvis den ydre radius er ''R'', og en eventuel cylindrisk hulhed har den indvendige radius ''r'', er inertimomentet ''I'' givet ved:<br />
<math>I = \frac{1}{2} \cdot m \cdot (R^2 + r^2)</math><br />
Heraf følger, at hvis cylinderen er massiv (''r'' = 0), bliver inertimomentet:<br />
<math>I = \frac{1}{2} \cdot m \cdot R^2</math>,<br />
og for en hul cylinder med ubetydelig "vægtykkelse" (''r'' ≈ ''R'') fås:<br />
<math>I = m \cdot R^2</math>
|-----
| [[Fil:Inertimoment beregning E.jpg]]
| valign="top" |
En kugle med radius ''R'' er monteret så omdrejningsaksen går igennem kuglens centrum. Hvis kuglen er massiv, er dens inertimoment:<br />
<math>I = \frac{2}{5} \cdot m \cdot R^2</math><br />
Hvis kuglen er en hul "skal" med ubetydelig vægtykkelse, bliver dens inertimoment:<br />
<math>I = \frac{2}{3} \cdot m \cdot R^2</math>
|}
Det ses af formlerne, at en tyndvægget cylinder giver det største mulige inertimoment ''I'' for en given mængde "byggemateriale" (massen ''m''): Dette forklarer hvorfor svinghjul på f.eks. [[dampmaskine]]r udformes med en kraftig (dvs. tung) og udpræget bred "fælg".
Filosofi