Men efterhånden som fysiske eksperimenter afslørede flere og flere af lysets "hemmeligheder", måtte man justere på æter-teorien for at få den til at forklare det man kunne måle sig til i laboratorierne, og med tiden fik denne æter stadig mere "fantastiske" egenskaber:
* Den måtte "udfylde" hele [[Universet]], i det mindste ud til de fjerneste objekter der kan observeres fra [[Jorden]]. Samtidig skal den være så gennemsigtig at den lader lyset bevæge sig gennem [[milliard]]er af [[lysår]] uden hverken at svække eller [[Optisk dispersion|sprede]] det.
* Den måtte være en [[gas]] eller en [[væske]]; var den et [[Fast form|fast]] stof, ville objekter "støbt ind" i sådan en "fast æter" næppe nogensinde kunne bevæge sig i forhold til hinanden.
* Lysbølger er [[transversalbølge]]r (svingningerne går "fra side til side", modsat [[longitudialbølge]]r, hvor de går "frem og tilbage"), hvilket for mekaniske bølgefænomener kun kan forekomme i faste stoffer: Æteren måtte altså på visse punkter have egenskaber som et fast stof – faktisk [[million]]er af gange mere fast eller "stift" end [[stål]], for at kunne formidle de meget høje [[frekvens]]er som lysbølger svinger ved.
* Æter kunne ikke have [[masse (fysik)|masse]]; hvis det havde, ville det udøve en vis [[tyngdekraft]]; noget der ville påvirke den måde [[planet]]er og andre [[himmellegeme]]r bevæger sig på. Tilsvarende måtte æteren være helt uden [[viskositet]] så den ikke gav anledning til "vindmodstand" for legemer der bevæger sig i den.
Fysik