Paris oplevede under Colbert tilsyn et byggeboom, som aldrig siden i historien. Ludvig lod Louvre ombygge, sløjfede byens mure og erstattede dem med brede boulevarder, talrige nye pladser (herunder [[Place des Victoires]] og [[Place Vendôme]]), hertil kom nye kirker (såsom [[St. Roch (Paris)|St. Roch]] og [[Val-de-Grâce]]), broer (Pont Royal), parkanlæg (såsom [[Jardin des Tuileries]] og [[Avenue des Champs-Élysées|Champs-Élysées]]), triumfbuer og nye bydele (herunder Faubourgs St. Antoine og St. Honoré). Han gennemførte også praktiske foranstaltninger, såsom en gennemgribende brolægning, de forste gadelygter og tidlige former for kloakering. Blandt disse byggeprojekter finder man også [[Hôtel des Invalides]] med Invalidekirken, hvor krigsinvaliderne kunne blive forsørget gratis foruden [[Hôpital Salpêtrière]]. Også Paris' observatorium til videnskabelige studier og Collège-des-Quatre-Nations, som indtil i dag tjener som sæde for [[Académie française]] hær med heri, ligesom grundlæggelsen af [[Comédie-Française]]. Paris voksede kraftigt og var med 700.000 indbyggere en af de største byer i verden, hvor der ved Ludvigs støtte til sidste boede 20 % af den intellektuelle elite i Europa. Den franske hovedstad blev til et byplanmæssig og kulturelt forbillede for hele kontinentet.
Historie