Først i 1676 gennemførte Wood en rejse til Novaja Zemlja, der påkaldte sig opmærksomhed ved på ny at rejse diskussionen om muligheden for at anvende polarhavet til skibsfart. Ekspeditionen reddede en del af den erfaring, som hvalfangerne havde indhentet om forholdene i ishavet, fra forglemmelse. Af større vægt var imidlertid de ekspeditioner, som russerne gjorde for at udvide deres herredømme i det nordlige og nordøstlige Asien. Allerede i begyndelsen af 1600-tallet nåede nogle af de kosakker, som Rusland har at takke for [[Sibirien]]s erobring, til ishavets kyst. Forsøgene på at følge kysten mod øst strandede dog i begyndelsen på ishindringer og kosakkernes manglende erfaring i skibsfart, men rygter om store øer i nord og begæret efter rige fangstmuligheder æggede snart til nye rejser. Den mest bemærkelsesværdige af disse rejser blev foretaget af kosakken Desjnevs. I 1648 forlod han [[Kolyma]]s udmunding på en rejse øst på, formåede efter utallige vanskeligheder at sejle rundt om Asiens østligste hjørne og ankom i 1652 til floden [[Anadyr]], der udmunder i [[Beringstrædet]].<ref name="Bruun 18">[https://runeberg.org/salmonsen/2/17/0030.html Bruun (1924), s. 18]</ref>
Geografiske_betegnelser