Med det tyske nederlag ved [[Slaget om Stalingrad]] steg antallet af tyske krigsfanger betragteligt, ligesom der med nederlaget opstod tvivl blandt mange tyske soldater om en sejr over USSR, hvorfor flere var modtagelige for at deltage i en anti-nazistisk organisation. I begyndelsen af juni 1943 skrev Alfred Kunella og Rudolf Herrnstadt på vegne en anti-nazistisk komitée et manifest,<ref name="dhm">{{cite web |url=http://www.dhm.de/lemo/html/dokumente/manifest/index.html |title=Deutsches Historisches Museum: Fehler2 &#124; The manifesto in German |publisher=dhm.de |accessdate=2015-01-06 |archive-date=11. juli 2014 |archive-url=https://web.archive.org/web/20140711203854/http://www.dhm.de/lemo/html/dokumente/manifest/index.html |url-status=dead }}</ref> der bl.a. fremhævede historiske [[Preussen|prøjsiske]] personer, der allierede sig med [[Zar-Rusland]], som værende eksemplariske tyskere, eksempelvis [[Heinrich Friedrich Karl vom und zum Stein|vom Stein]], Arndt, Clausewitz og Yorck. I forbindelse hermed blev den 12. juli 1943 i [[Krasnogorsk]] nær [[Moskva]] grundlagt Nationalkomitee Freies Deutschland (NKFD).<ref name="google">{{cite book|title=Verschwiegene Zeiten: vom geheimen Apparat der KPD ins Gefängnis der Staatssicherheit|author1=Crüger, H.|author2=Ehlert, A.|author3=Köhler, J.|author4=Nadolny, J.|date=1990|publisher=Linksdruck|isbn=9783861530022|url=https://books.google.com/books?id=hV2V8ZClgnYC|page=120|accessdate=2015-01-06}}</ref> Formand for komitéen var den [[eksil]]erede [[kommunisme|kommunistiske]] forfatter [[Erich Weinert]] og som næstformænd var militærfolkene [[Heinrich Graf von Einsiedel]] og major [[Karl Hetz]]. Komiteen bIev ledet af 38 medlemmer, heraf 28 [[krigsfange]]r fra [[Wehrmacht]] og 10 kommunister, der levede i [[exil]] i Sovjetunionen.
Filosofi Historie Foreninger Organisationer