Kjellén ville i sin politiske gerning virke for et nationalt fællesskab uden en opdeling af medborgerne i økonomiske [[Samfundsklasse|klasser]] eller grupper. Nogen lighed i ordets egentlige, liberale, mening ville han dog ikke se. Lige som mange andre højrepolitikere i samtiden var han bange for, at indførelsen af almen stemmeret og de socialistiske partiers fremgang ville føre til "klassediktatur". Kjellén forsøgte med et samfundsbevarende mål at finde veje at forene [[Arbejderklasse|arbejdernes]] [[politisk]]e interesser med [[Samfundsklasse|overklassens]]. Til dette hørte også tanker om politikens form; Kjellén havde et dubiøst forhold til [[demokrati]]et. I en af hans bøger findes spekulationer omkring en statsform med klare [[korporatisme|korporative]] træk, hvor den tidligere dominerende bondeklasse ville kunne opveje den politiske indflydelse fra den voksende [[arbejderklasse]]. I den ovennævnte ''Den konservativa åskådningen i svensk politik'' bøjede Kjellén sig visselig for kravet om almen og lige stemmeret for mænd, uden beskyttelse for nogen klasser eller grupper. Dette har dog vanskeligheder at pares{{hvad?|dato=2018}} med hans øvrige samfundstanker, blandt andet [[nationalisme]]n og den stærkt udtalte antiliberalisme. I forbindelse med [[borggårdskrisen]] i 1914 propaganderede han for den personlige kongemagt, og i en avisartikel i ''[[Nya Dagligt Allehanda]]'' fra [[1916]] udgrænsede Kjellén så det parlamentariske demokrati fra sit politiske system med ordene:
{{cquote|[[Parlamentarism]]en hör icke med bland [[1914 års idéer]]...}}
Titler Samfund Videnskab Uddannelsesinstitutioner Universiteter