* '''Menuomkostninger'''<ref name=TE>{{cite web|url=http://www.economist.com/research/Economics/alphabetic.cfm?LETTER=M#menucosts|title=Menu cost|access-date=27. november 2009|language=engelsk|publisher=[[The Economist]]}}</ref> er et [[symbol]]sk navn for virksomhedernes omkostninger ved at ændre priserne. Billedet er en restaurant, der skal betale for at få trykt nye [[menu (spisested)|menukort]] og prisskilte generelt. Omkostninger som disse, der medfører en ekstra omkostning for virksomhederne, kan også bevirke, at ikke alle ændrer priser samtidig eller særlig ofte. Det kan medføre, at de relative priser mellem de forskellige varer bliver forskudt, hvilket påvirker markedsmekanismerne.<ref name=DSD/> [[Internettet]]s indtog kan dog betyde, at det med tiden ikke længere vil være lige så omkostningsfuldt at ændre priser.<ref name=TE/>
* '''Skolæderomkostninger''' (også kaldet sålelæderomkostninger) er et symbolsk navn for de omkostninger, der er ved at hæve penge. Billedet er, at man hele tiden skal gå i [[bank]]en, hvorved man slider på skosålerne. Under højere inflationsrater vil man oftere skulle i banken, idet der vil være større [[alternativomkostninger]] ved at holde penge. Disse omkostninger ses dog ikke som værende betydelige ved moderate inflationsrater.<ref name=Dornbusch/><ref name=Blanchard/>
* Pengenes egenskab som '''måleenhed''' bliver forringet, når priserne ændres over tid. Det gør priserne mindre gennemskuelige, hvorved det bliver sværere at vurdere alternative muligheder rationelt.<ref name=Blanchard>{{cite book|title=Macroeconomics|last= Blanchard|first=Olivier|author-link=Olivier Blanchard|year=2006|publisher=[[Prentice Hall]] |location=USA |isbn=0131860267|pages=535-539|language=engelsk}}</ref> Man kan sammenligne det med det besvær, der troligt ville opstå, hvis en meter skiftede størrelse hvert år, så en meter i 2013 kun svarede til 90 centimeter i 2002.<ref name=autogeneret1 />
* '''Skævvridning af skattesystemet''' sker, da man typisk beskattes af nominel [[kapitalindkomst]]. Da noget af den nominelle kapitalindkomst kun er kompensation for den forringede købekraft, vil beskatningen af det reale [[afkast]] blive for høj ved positive inflationsrater, medmindre man tager hensyn til dette ved at beskatte kapitalindkomsten med en tilsvarende lavere sats. Dette er en vigtig del af baggrunden for, at kapitalindkomst i Danmark i en række tilfælde beskattes lavere end [[arbejdsindkomst]]
Politik