== Karriere ==
Han var en søn af [[generalmajor]] [[Johan Arnoldt]] af dennes første ægteskab. Allerede [[1687]] blev han [[fændrik]] ved faderens (vesterlenske) Regiment, hvorved han [[1690]] avancerede til [[løjtnant]], og hvor han opføres som sådan lige til [[1699]], uagtet han allerede [[1691]] var [[sekondløjtnant]] i [[Livgarden]] og [[1693]] blev [[Kaptajn (militær)|kaptajn]] i [[Dronningens Livregiment]]. I disse år deltog han med de danske auxiliærtropper i kampene i [[Irland]], [[Italien]], [[Ungarn]] og [[Nederlandene]]. [[28. februar]] [[1702]] blev han [[major]] i Livgarden og var i dette år igen hjemme i Norge, da han [[30. november]] i [[Gjerpens Kirke]] blev viet til sin faders steddatter, Karen Tonsberg (død 1737). [[1710]] deltog han i det uheldige [[Slaget ved Helsingborg (1710)|slag]] ved [[Helsingborg]] og blev kort efter [[oberst]], først for riberske nationale Infanteriregiment, men overflyttedes straks efter til 2. danske Infanteriregiment. [[1711]]-[[1715|15]] fulgte han de danske tropper i krigen i [[Nordtyskland]], blev [[1716]] kommandør for [[Livgarden til Fods]] og [[1717]] generalmajor. [[Ridder af Dannebrog]] [[1722]], 1722-[[1724|24]] anvendt i en sendelse til det svenske hof, [[kommandant]] i [[Rendsborg]] [[1728]], [[generalløjtnant]] samt inspektør og højstkommanderende over [[fodfolk]]et i [[Hertugdømmerne]] [[1733]]. Ved [[general]] [[Patroclus Rømeling]]s død i året [[1736]] udnævntes han til kommanderende general i Norge og overinspektør over fæstningerne sammesteds. [[1739]] blev han general af [[infanteri]]et, fik [[1746]] rang foran alle [[gehejmekonferensråd]]er, blev [[1747]] ved [[Frederik 5.|Frederik V's]] kroning [[Ridder af Elefanten]] og [[1749]] [[feltmarskal]] ved kongens ankomst til [[Laurvig]], hvor han modtoges af Arnoldt, ligesom også kongen ved sit andet besøg i Christiania samme år tog ophold i hans gård (Finansdepartementets lokale på hjørnet af Prinsens og Dronningens Gade). [[1752]] fik han rang med [[gehejmeråd]]er i [[Konseil]]let.
Personbillede_savnes Titler Samfund Historie