[[Danske Monarki|Det danske monarki]] bestod efter freden i Wien af kongeriget og [[hertugdømmerne]] [[Hertugdømmet Slesvig|Slesvig]], [[Hertugdømmet Holsten|Holsten]] og [[Sachsen-Lauenburg|Lauenborg]] samt [[danske kolonier|kolonierne]]. Fordi Slesvig var et dansk [[len]] med både dansk- og tysktalende befolkning, hvorimod Holsten og Lauenborg var med i det [[Tyske forbund]], udbrød der stridigheder mellem tilhængerne af [[Helstatspolitikken|Helstats-]] og [[Ejderpolitikken]], som hver havde sit nationale synspunkt.<ref>[https://denstoredanske.lex.dk/Danmark_-_historie_(1814-1900) Danmark – historie (1814-1900)] [[Den Store Danske]]. Besøgt 12. januar 2010.</ref><ref name="B og P s. 130">{{Harvnb|Brinckmann|Poulsen|1999|p=130.}}</ref> Dette førte til et oprør mod Danmark og den [[Treårskrigen|1. Slesvigske Krig]], som Danmark med hjælp fra England vandt. I forbindelse [[Revolutionerne i 1848|med revolutionerne i Europa i 1848]] fik Danmark en demokratisk styreform med [[Danmarks Riges Grundlov|grundloven]] i 1849.<ref>{{Harvnb|Brinckmann|Poulsen|1999|p=131+133.}}</ref> 
[[Fil:Grundlovgivende rigsforsamling - Constantin Hansen.jpg|thumb|left|[[Den grundlovsgivende forsamling]] den [[23. oktober]] [[1848]]. Maleri af [[Constantin Hansen]].]] De underliggende brudlinjer i det sønderjyske spørgsmål var dog ikke fjernet, og i [[1864]] brød den [[2. Slesvigske Krig]] ud. Den tidligere støtte fra udlandet var der ikke længere, og hæren led nederlag, især i [[Kampene ved Dybbøl|slaget ved Dybbøl]]. Resultatet blev tabet af hertugdømmerne, herunder også den dansktalende del af Slesvig.<ref>{{Harvnb|Brinckmann|Poulsen|1981|p=136.}}</ref><ref>{{Harvnb|Skovmand|1980|p=71-76+81.}}</ref>
Politik Organisationer