{{Hovedartikel|Giftgas under 1. Verdenskrig}}
Tyskerne havde planer om at fastholde dødvandet med franskmændene og briterne, mens de tyske hærførere planlagde en offensiv ved den belgiske by [[Ypres]], som briterne havde erobret i november 1914 under det [[Første slag ved Ypres]]. Angrebet skulle aflede opmærksomheden fra store offensiver på [[Østfronten]], og samtidig afbrød det fransk-britiske planer om at afprøve et nyt våben. Efter to dages bombardement den [[22. april]] lukkede tyskerne [[klorgas]] ud på slagmarken, og gassen drev ind over de britiske skyttegrave.<ref>Fuller, 172–3</ref> Den gulgrønne sky kvalte forsvarerne, og tropperne i bagområdet flygtede i panik og efterlod et seks km bredt hul i de allieredes linje. Tyskerne var imidlertid ikke forberedt på det og havde ikke tilstrækkelige reserver til at udnytte åbningen. Canadiske tropper ankom hurtigt og drev tyskerne tilbage. Dette [[Andet slag ved Ypres]] var den første gang, hvor der blev anvendt kemiske våben i stor stil, selv om den form for krigsførelse var forbudt i [[Haager Landkrigsreglementet]] fra [[1899]] og [[1907]].<ref name="heller84">{{cite web
 | last=Heller
 | first=Charles E.
 | date=september 1984
 | url=http://www-cgsc.army.mil/carl/resources/csi/Heller/HELLER.asp
 | title=Chemical Warfare in World War I: The American Experience, 1917-1918
 | publisher=Combat Studies Institute
 | access-date=2007-08-02
 | archive-date= 4. juli 2007
 | archive-url=https://web.archive.org/web/20070704205655/http://www-cgsc.army.mil/carl/resources/csi/Heller/HELLER.asp
 |url-status=dead
 }}</ref> 170 tons blev sluppet ud over de allieredes linjer, og 5.000 mand døde i løbet af få minutter.
Historie