Temakort, der skal omsætte statistiske forhold kartografisk, omfatter:
# ''Fladekort'' angiver med fladesignatur administrative grænser eller forekomsten af bestemte forhold for givne enheder (fx indbyggere pr. km² for hver kommune) eller den relative forandring heri (fx befolkningsvækst i % pr. år), men kan tillige bruge til at vise udberedelsen af et givet forhold inden for et givet område (fx skovbevoksede eller fredede arealer i Danmark).
# ''Prikkort'', hvor der på et silhuetkort med priksignatur angives omfanget/tætheden af bestemte forholds forekomst (fx ha med en bestemt afgrøde).
# ''Cirkelkort'' angiver med cirkler af forskellige størrelse bestemte forholds fordeling på enheder. Et eksempel herpå er kort over byers indbyggere eller landninger af fisk i forskellige byer. Et andet eksempel er størrelsen af indflytning til en by fra andre kommuner. Cirkelkort kan tage "''lagkageform''", hvor de enkelte stykker angiver den relative opdeling af et forhold på undergrupper (fx befolkningens erhvervsfordeling). En anden variant er ''dobbelte halvcirkler'' af indbyrdes uens størrelse afspejlende to beslægtede forhold (fx ind- og udførsel over godshavne)
# ''Flowkort'' angiver strømme med linjesignaturer, hvis tykkelse afspejler størrelsesforholdene (fx varefragt fra et sted til et andet med jernbane eller med skib). Flowkort kan tillige anvendes til at vise fx en bys busforbindelsesnet<ref>se fx: [http://img.kb.dk/tidsskriftdk/pdf/leo/leo_0004-PDF/leo_0004_83117.pdf Johannes Humlum: "Verdenshandelens maritime Hovedveje" (''Erhvervsøkonomisk Tidsskrift'', Bind 4; 1940)]
</ref>.
# ''Isoliniekort'' anvendes til at vise grænser mellem intensiteter af samme forhold, der aftager eller tiltager jævnt (fx tids- eller rejseafstande fra et givet punkt (''isochronkort''), den årlige nedbørsmængde, gennemsnitstemperaturer (''isothermkort''), lufttryk). Derimod er denne type kort uegnet til at vise bratte overgange.
# ''Stjernekort'' anvendes til med linjer at vise udbredelsesintensiteten af fænomener fra et sted til andre steder. Som klassiske eksempler kan nævnes Claus Ebbesens kort over slægtsforbindelser i Sønderjylland.
Naturligvis kan der forekomme kombinerede signaturbrug og brugen af grundsignaturformer kan nuanceres (med skraveringer eller ved brug af forskellige farver).
Kartografi