Ægteparret Petersen havde selv en søn, et år ældre end adoptivsøsteren. Inden hun blev sendt på børnehjem igen i 1949, betroede han hende under leg i sandkassen, at hendes far var tysk soldat. Tarp fik aldrig nogen forklaring på, hvorfor adoptivforældrene sendte hende fra sig igen.<ref name="autogeneret2">Lotte Tarp: ''Det sku' nødig hedde sig'' (s. 206)</ref> Opholdet i børnehjemmet var en smertelig erfaring, men i [[1950]] blev hun igen adopteret, denne gang af sin mors forældre Yrsa og Alfred Rising.
[[Fil:Eberswalde_Brunnenstraße_4.JPG|thumb|Brunnenstrasse 4 i Eberswalde. Lotte Tarps far voksede op i Brunnenstrasse 20.]]
Nu fik hun igen [[efternavn]]et Rising. Det aldrende ægtepar præsenterede sig som hendes forældre, og deres datter Åse som hendes storesøster, sminkøse hos [[Palladium (filmselskab)|Palladium]] i København. Åse dækkede sine forældres udgifter til barnebarnet.<ref name="autogeneret2" /> Alfred Rising var bestyrer for restaurant Friheden, startet af hans far Hans Rising.<ref>https://aarhuswiki.dk/wiki/Restaurant_Frihede{{Dødt link|date=februar 2022 |bot=InternetArchiveBot |fix-attempted=yes }}</ref> Den gik dog på [[tvangsauktion]], og Risings købte et lille [[værtshus]] og flyttede til den anden ende af Aarhus. I [[1994]] skrev Lotte Tarp [[manuskript]]et til tv-filmen ''Længe leve Friheden'' til sin ven [[Ebbe Rode]], som en hyldest til sin adoptivfar Alfred.<ref>{{Cite web |url=https://nordjyske.dk/nyheder/lotte-tarp-57-aar/bd6c8fec-3949-487e-a613-be9d14cf7090 |title=Lotte Tarp, 57 år {{!}} Nordjyske.dk<!-- Botgenereret titel --> |access-date=13. januar 2021 |archive-date=14. januar 2021 |archive-url=https://web.archive.org/web/20210114071053/https://nordjyske.dk/nyheder/lotte-tarp-57-aar/bd6c8fec-3949-487e-a613-be9d14cf7090 |url-status=dead }}</ref>
Personbillede_savnes Kunst Samfund Kultur Samfundsvidenskab Mode