== Politisk arbejde ==
Kollontaj begyndte sit politiske arbejde i [[1894]], da hun underviste i en aftenskole for arbejdere i [[St. Petersborg]], kort efter at have født sin søn Mikhail. Her kom hun i kontakt med en organisation, der hjalp politiske fanger. Hendes mand var ingeniør, og i [[1896]] fik hun for første gang indblik i arbejdernes hverdag, da hun besøgte en stor tekstilfabrik, hvor han installerede et [[ventilation]]ssystem. Senere samme år var hun aktiv under tekstilarbejder[[strejke]]n i St. Petersburg. I august begyndte hun at studere arbejderhistorie ved universitetet i [[Zürich]]. Da hun vendte tilbage til Rusland, viede hun den finske kamp for uafhængighed stor opmærksomhed, og hjalp finske arbejdere med at organisere [[fagforening]]er. Fra [[1903]] opstod der en splittelse mellem [[bolsjevik]]ker og [[mensjevik]]ker. Kollontaj følte sig nærmest bolsjevikkerne med deres kompromisløse tro på revolution; men i [[1906]] sluttede hun sig alligevel til mensjevikkerne. To år senere blev hun nødt til at flygte fra Rusland pga sin [[pamflet]] ''Finland og socialismen''. Hun slog sig ned i [[Tyskland]], men ved starten af [[første verdenskrig]] blev hun arresteret og derfra deporteret til [[Sverige]], hvor hendes kritik af krigen medførte, at hun måtte forlade landet. Hun rejste så til [[Norge]]. I [[1915]] indbød det amerikanske socialist-parti hende til at holde en foredrags-turné i [[USA]]. Samme år sluttede hun sig til bolsjevikkerne og vendte tilbage til Rusland for at tage del i [[oktoberrevolutionen]].
<ref name=autogeneret1 />
Litteratur