Ved indgangen til [[1980'erne]] havde den danske økonomi betydelige balanceproblemer i form af høj og stigende [[ledighed]], høj [[inflation]] og vedvarende underskud på [[betalingsbalance]]n. Samtidig var den [[offentlig gæld|offentlige gæld]] stigende. Inflationen blev siden langvarigt lav og stabil, ikke mindst på grund af Danmarks troværdige fastkurspolitik. Betalingsbalanceunderskuddet satte rekord i 1986, men er siden 1990 vendt til et vedvarende betalingsbalanceoverskud (dog med undtagelse af 1998). Ændringen skyldtes dels den langvarige [[lavkonjunktur]] 1997-2003, hvor [[investering]]erne var lave, og dels en stigende national [[opsparing]], blandt andet på grund af udbredelsen af tvungne [[arbejdsmarkedspension]]er samt en række [[skattereform]]er, der har reduceret [[rentefradrag]]et. I 2022 havde Danmark et overskud på betalingsbalancen på ca. 383 mia. kr.<ref>[http://statistikbanken.dk/bb3 Statistikbanken, tabel BB3: Betalingsbalance, årlig efter land, indtægt/udgift, poster og tid. Hentet 4. juli 2023.]</ref> og en udlandsformue på 1.792 mia. kr. eller 63 % af BNP.<ref>[https://www.nationalbanken.dk/da/viden-og-nyheder/data-og-statistik/danmark-og-udlandet/danmarks-udlandsformue/20230331-udlandsformuen-faldt-136-mia-kr-i-2022 Udlands­formuen faldt 136 mia. kr. i 2022. Nationalbanken.dk 31. marts 2023.]</ref>
Politik Organisationer