Rurikdynastiet kan opdeles i tre hovedgrene, som alle har haft regenter af storfyrstendømmet Kijev:
* Olgovitjiske: efterkommere af [[Oleg 1. af Tjernihiv]] (ca 1053-1115), søn af [[Svjatoslav 2.]] og sønnesøn af [[Jaroslav 1. af Kijev]]. De var i hård kamp med deres slægtninge i Kijev, men havde flere storfyrster på Kijevs trone. De regerede i [[Tjernihiv]] i [[Severien]] indtil, at de blev erobret af [[Storfyrstendømmet Litauen]] ca 1401 og senere af [[Storfyrstendømmet Moskva]] og blev opdelt. Grenen kan dog være uddød i løbet af 1300-tallet.
* Romanovitjiske: efterkommere af [[Roman 2. af Kijev]] (ca 1152-1205), søn af [[Mstislav 2. af Kijev]] (død 1172). Roman var fyrste af [[Novgorod]] (1168–1170), [[Vladimir]] i [[Volhynien]] (1170–1189, 1189–1205) og af fyrstendømmet [[Galicien (Centraleuropa)|Galicien]] (1189, 1198/99–1205). Dynastiet regerede senere som konger og bevarede det [[Rusinsk (sprog)|rusinske sprog]] til Andrij af Galicien (regerede 1308–1323) døde barnløs, og søsteren Maria blev regent sammen med ægtefællen Bolesław Jerzy 2. Mazowiecki fra den polske [[piast-slægten|piastslægt]]. [[Fyrstendømmet Galicien-Volhynien]] regeredes 1399 af [[Hedvig af Polen]] og fyrstendømmet indlemmedes i Polen. [[Rusinsk (sprog)|Rusinsk]] sprog anvendtes i [[Den polsk-litauiske realunion]] frem til år 1700 og er grundlaget for [[hviderussisk (sprog)|hviderussisk]] og [[ukrainsk (sprog)|ukrainsk]].
* Jurejevitiske: efterkommere af [[Jurij Dolgorukij]] (ca 1090-1157), der regerede i [[Vladimir-Suzdal]], søn af [[Kijevriget|Kijevs]] fyrste [[Vladimir Monomakh]] (1053-1125). Denne gren regerede [[Storfyrstendømmet Moskva]] gennem [[Daniel af Moskva]] (1261-1303) til og med zar [[Fjodor 1. af Rusland|Fjodor 1.]], som døde i 1598. Flere fra denne gren sad i perioder på Kijevs trone.
Historie Tidligere_riger,_stater,_protektorater,_kolonier_og_lande Foreninger Organisationer