I løbet af [[Middelalder]]en blev ejerskab af en hovedgård knyttet til [[adel]], hvoraf betegnelsen [[herregård]] opstod. I ældre dansk ret [[skelne]]des mellem de ejendomme, der bestod af bondejord, og de ejendomme, der bestod af fri jord. Blandt fri jord skelnede dansk ret mellem hovedgårde, hovedgårdsparceller, købstadsjorder, præstegårdsjorder og andre embedsjorder. Til hovedgårde regnedes de jordbrug, under hvilke der endnu hørte eller i alt fald tidligere havde hørt bøndergods.
De fleste af disse ejendomme opstod før [[1660]], men der er i det [[18. århundrede]] oprettet mange hovedgårde. Hovedgårde blev inddelt i [[sædegård]]e og avls- og [[ladegård]]e.
Juridiske_begreber Samfund Erhvervsliv Bygninger,_konstruktioner_og_anlæg Jordbrug