I marts 1977 blev det besluttet at udskyde åbningen af museet endnu en gang, da dårligt vejr i januar og februar havde forsinket de udendørs arbejder så meget, at det ikke kunne indhentes.<ref>''Åbningen af Sporvejsmuseet forsinket'', BYtrafik 2/1977, s. 51.</ref> Indvendigt blev der dog arbejdet videre med gulvlægning, malerarbejde og elinstallationer. Og da vejret var til det, gik man i gang med at lægge sveller og spor til metersporet, der efterfølgende blev svejset sammen og forsynet med ballast.<ref>''Sporvejsmuseet'' af Søren Palsbo. BYtrafik 3/1977, s. 75.</ref> Undervejs blev den planlagte åbning 8. maj 1977 markeret ved, at en pyntet diplorivogn blev kørt ud ad sporet, hvor begivenheden blev fejret med champagne.<ref name="Carstensen 16" /> I sommeren 1977 færdiggjordes arbejdet foran remisen med sporviften fra Århusgade Remise til de normalsporede vogne.<ref>Ole Iskov i Palsbo og Søegaard (1990), s. 19.</ref> Selve Århusgade Remise husede stadig nogle sporvogne, men da bygningen skulle omdannes til [[medborgerhus]]et Østerbrohuset, blev vognene flyttet til museet i september-oktober 1977.<ref name="Afgang til" /><ref>Notits på ''Bagperronen'' i BYtrafik 6/1977, s. 185.</ref> En del busser og reservedele måtte dog fortsat opbevares i skiftende eksterne lejemål mange år frem.<ref>''Sporvejshistorisk Selskab i 1977'' af Peer Goe Jacobsen. BYtrafik 1/1978, s. 3.</ref><ref name="Christensen 37">Christensen og Søegaard (2005), s. 37.</ref><ref>Christensen og Søegaard (2015), s. 36-38.</ref>
Bygninger,_konstruktioner_og_anlæg