=== Metallisk karakter ===
Jo lavere ioniseringsenergi, elektronegativitet og elektronaffinitet, desto mere [[metal]]lisk er et grundstof. Vice versa betyder en ikkemetallisk karakter en stigning i disse værdier.<ref>{{cite book |last1=Yoder |first1=C. H.|last2=Suydam|first2= F. H.|last3=Snavely|first3=F. A. |year=1975 |title=Chemistry |url=https://archive.org/details/chemistry00clau |page=[https://archive.org/details/chemistry00clau/page/58 58] |edition=2nd |publisher=Harcourt Brace Jovanovich |isbn=0-15-506465-7}}</ref> På grund af disse tre egenskabers periodiske tendenser, har metallisk karakter en tendens til at dale idet man bevæger sig henover en periode, og at stige idet man bevæger sig nedover en gruppe - dog med nogle uregelmæssigheder, der hovedsageligt skyldes dårlig skærmning af kernen fra d- og f-elektroner, samt [[relativistisk kvantekemi|relativistiske effekter]].<ref>Huheey, Keiter & Keiter, pp. 880–85</ref> Således befinder de mest metalliske grundstoffer (såsom [[cæsium]] og [[francium]]) sig nederst til venstre i det traditionelle periodiske system, mens de mest ikkemetalliske grundstoffer ([[oxygen]], [[fluor]], [[klor]]) befinder sig øverst til højre. Kombinationen af vandrette og lodrette tendenser i metallisk karakter forklarer den trappeformede opdeling mellem metaller og ikkemetaller, der findes på nogle udgaver af det periodiske system, samt den praksis at man somme tider kategoriserer flere grundstoffer langs den linje, samt grundstofferne ved siden af disse, som [[halvmetal]]ler.<ref>{{cite book |last=Sacks|first=O|title=Uncle Tungsten: Memories of a chemical boyhood|year=2009|publisher=Alfred A. Knopf |location=New York|isbn=0-375-70404-3|pages=191, 194}}</ref><ref>Gray, p. 9</ref>
Fysik Kemi