Arbejdet kunne være meget forskelligt, hvad enten det var på en større gård med mange folk, eller hos en ugift mand eller enkemand. I [[1950]] var der i Danmark 24.272 husbestyrerinder.<ref name=":1">[http://www.historie-online.dk/boger/anmeldelser-5-5/danmark-og-europa-efter-1945/husbestyrerinde-soeges anmeldelse af Agnete Birger Madsen, af Helle Juhls bog Husbestyrerinde søges...]</ref>
{{Quote box |quoted=true |bgcolor=#FFFFF0 |salign=center|quote= Man blev husbestyrerinde, fordi der ikke var andre muligheder, når man ikke var helt ung mere, var ugift og ubemidlet, og muligvis også havde et barn at forsørge.|source=– [[Lise Nørgaard]] i forordet til bogen ''Husbestyrerinde søges...''<ref name=":1" />|align=right|width=25em}}I [[annonce]]r i [[avis]]erne søgte enkemænd og ungkarle husbestyrerinder. Det var iblandt en slags kontaktannoncer, da en stilling som husbestyrerinde iblandt fik karakter af et parforhold mellem husbestyrerinden og hendes arbejdsgiver, også med fælles børn, men da uden [[ægteskab]]ets juridiske sikring af kvinden.<ref>[https://www.dr.dk/nyheder/kultur/husbestyrerinde-soeges-datidens-datingsannoncer-var-mere-indirekte Husbestyrerinde søges…: Datidens datingannoncer var mere indirekte, artikel på dr.dk]</ref>
Samfund Erhvervsliv Mellemmenneskelige_forhold