Jorden blev dannet ved sammentrækning af en [[urtågehypotesen|urtåge]], som også skabte [[Solen]] og Solsystemets andre [[himmellegeme]]r. Den udviklede sig til en roterende skive, hvor Solen blev dannet i skivens midte, og planeterne voksede frem ved sammenstød af stof i omløb om centrum. Protojorden var dannet ti millioner år efter, at sammentrækningen begyndte. Sammenstødene og varmen ved sammentrækningen betød, at den var opsmeltet, og de tunge metaller sank ned og dannede [[Jordens kerne|kernen]], mens lettere stoffer flød op og dannede de ydre dele. Omkring dette tidspunkt dannedes [[Månen]], efter at en anden planet var stødt ind i protojorden. Den nye jord afkøledes til stadighed og dannede en fast skorpe, som udgjorde overfladen. Et kraftigt [[Det Store Bombardement|bombardement af is-meteoritter]] fra rummet tilførte Jorden en umådelig mængde vand, som senere dannede dens oceaner, og vulkansk aktivitet og vanddamp skabte en atmosfære, der dog var uden ilt (oxygen). Kontinenterne, som flyder på den smeltede kappe, samledes og skiltes igen flere gange i løbet af årmilliarderne.
Geologi