I Mecklenburg-Schwerin fulgte som regenter [[Paul Frederik]] (1837—42) og hans søn [[Frederik Frans 2. af Mecklenburg-Schwerin|Frederik Frans 2.]] (1842—83), i Mecklenburg-Strelitz Georg (1816—60) og hans søn Frederik Vilhelm (født 1819). Da han døde i 1904, efterfulgtes han af [[Adolf Frederik 5.]], som den [[11. juni]] [[1914]] afgik ved døden i [[Berlin]]. Efter ham blev husets sidste skud, [[Adolf Frederik 6.]] storhertug, og da han den 23. februar 1918 tog sig af dage, blev [[Frederik Frantz 4. af Mecklenburg-Schwerin]] storhertug. Han abdicerede 14. november 1918. Urolighederne 1848, der særlig i Schwerin og Rostock antog en tumultagtig karakter, hidførte åbningen af en overordentlig landdag, på hvilken en på almindelig [[valgret]] hvilende valglov blev vedtaget. Den ny forsamling trådte sammen i slutningen af oktober, men efter, at den strelitzske regering og ridderskabet havde henvendt sig med en klage til det [[Tyske Forbund]], erklærede en forbundsvoldgiftsret i september 1850 den ny forfatning for ugyldig og pålagde storhertugen af Mecklenburg-Schwerin at indkalde en landdag i overensstemmelse med det grundlovsmæssige arveforlig af 1755. Således genoprettedes den gamle patrimonial-stænderske privilegiestat med dens tredelelighed mellem landherskabet, ridderskabet og byerne, og en reaktionsperiode i lovgivningen tiltrådte.<ref name="Salm825"/>
Historie Tidligere_riger,_stater,_protektorater,_kolonier_og_lande