== Tolkninger ==
'''Ingrid Fuglestvedt''', [[førsteamanuensis]] i arkæologi ved [[Universitetet i Oslo|UiO]], arbejder med en oversigt over skandinaviske helleristninger mellem 9500 og 4000 f.Kr. for at vise sammenhæng og forklare motivernes udvikling. Først ser man kun enkle, naturtro billeder af stor[[vildt]]. [[Kunst]]en viser et personligt forhold til dyrene. Man ønskede dyrenes velvilje, så de på sin vis overgav sig frivilligt under jagt, mener Fuglestvedt. Flere tusinde år senere ses en slående ændring: De samme dyr afbildes, men mindre i størrelse og mere stiliseret. Dyrenes kroppe er dekoreret med stregmønstre. Mønstrene er unikke for Skandinaviens forskellige egne og afspejler sandsynligvis [[klan]]tilhørighed. [[Respekt]]en for dyrene ændres med behovet for at kontrollere dem. Menneskeskikkelser, skibe og en del geometriske figurer dukker op, dekoreret med stregmønstre. Tre specielt store helleristningsfelter i Skandinavien opstod i den sene periode i Alta (Nordnorge), Vingen (Vestnorge) og Nämforsen (Sverige). Fuglestvedt mener, de kan have været mødesteder for grupper fra fjern og nær. Man ser ristninger med præg, som ikke hører til i det område. Enkeltpersoner er kommet på besøg fra andre egne. Med [[totem]]ismen ses, at mennesket blev mere optaget af ophav, [[identitet]] og [[socialklasse]]. Tidlige helleristninger henviser til dyrene som menneskets ophav; de var slægtninge, der måtte respekteres og forhandles med, selv om de også var [[byttedyr]]. I totemismen ser mennesket sig adskilt fra dyreverdenen. Flere figurer fra denne sene periode kan man ikke gætte sig til betydningen af. Fuglestvedt foreslår, at det måske ikke var meningen, at alle skulle forstå, hvad de betød. Man havde fået en [[Stratifikation (social)|lagdeling]] af [[samfund]]et, hvor kun de [[Indvielse|indviede]] fik kundskab til at forstå symbolerne.<ref>[http://forskning.no/arkeologi-steinalder/2013/11/selvsentrerte-helleristninger Selvsentrerte helleristninger | forskning.no<!-- Bot genereret titel -->]</ref>
Samfund Historie Kommunikation Journalistik Kunsthistorie Kultur Arkæologi Videnskab Humaniora