[[1836]] udgav han [[Jayadeva]]s farverige digtning ''Gita Govinda'' og [[1846]] en ny udgave af Schlegels ''[[Bhagavadgita]]''. I mellemtiden var det arbejde udkommet, som en tid mere end noget andet bragte Lassens navn i forgrunden, nemlig ''Die altpersischen Keilinschriften von [[Persepolis]]. Entzifferung des Alphabets und Erklärung des Inhalts'' (1836). På grundlag af [[Herodot]]s bemærkning i IV, 87 søgte Lassen i en af de gamle indskrifter en fortegnelse over de folkeslag, [[Darius]] anførte, og det lykkedes ham at finde den rigtige løsning. En måned senere udkom Burnoufs ''Mémoire sur deux inscriptions cunéiformes'', hvor udgangspunktet var netop det samme. Der rejste sig senere en strid om, hvem af de to forskere prioriteten tilkom, og Lassens fjender beskyldte ham for at have misbrugt sin vens fortrolighed og stjålet hans opdagelse. Burnouf og Lassen deltog selv ikke i denne strid, men vedblev at være knyttede sammen i et nært venskab til deres død.
Sprogforskning Historie