Den blev udarbejdet af [[Konseilspræsident]] [[C.C. Hall]], efter at denne i en "kundgørelse" den 30. marts 1863 havde annonceret, at regeringen ville forelægge en [[Lov (jura)|lov]] om [[Holsten]]s selvstændige stilling indenfor monarkiet. Dette skridt indebar et brud med [[helstaten]] og en genoplivelse af [[Ejderpolitikken]].<ref name=thor>{{Harvnb|Thorsen|1958|p=269}}</ref>
Forfatningen, der erstattede den hidtidige [[Fællesforfatningen|helstatsforfatning]], fastlagde fællesanliggenderne for Danmark og Slesvig, men ikke Holsten. Slesvig skulle have sin egen slesvigske landdag og Danmark fortsat sin egen [[Rigsdagen|Rigsdag]]. Hermed ville det være muligt at regere uden om de holstenske repræsentanter i [[Rigsrådet (1855-1866)|Rigsrådet]], der var årsagen til at den danske regering var delvis lammet. Dette løste umiddelbart et forfatningsmæssigt problem, men samtidig brød Danmark reglerne i [[London-protokollen]] fra 1852. <ref name=thor/> Ifølge den måtte Danmark ikke knytte Slesvig nærmere til kongeriget end Holsten. <ref name=thor/>
Politik Historie