Efter gammel [[Danmark|dansk]], [[Norge|norsk]], [[Sverige|svensk]] og [[hertugdømmet Slesvig|slesvigsk]] ret gjaldt den hovedregel, at mand tog dobbelt lod mod Kvinde, jf. [[Danske Lov]] 5-2-29. I Sverige afkaffedes denne regel ved [[Forordning (Danmark)|forordning]] [[19. maj]] [[1845]]. I Norge blev lige arveret for søn og datter indført ved lov om [[arv]] af [[31. juli]] [[1854]]. I Danmark indskrænkedes først ved [[arveloven]] [[21. maj]] [[1845]] § 2 bestemmelsen om dobbelt lod for broder til at gælde, hvor arv deltes mellem arveladerens afkom, dog således, at det stod forældrene frit for ved [[testamente]] at tillægge datter lige lod med søn eller dog på anden måde forøge den hende tilkommende lod, kun at den ikke blev højere end broderlod; derefter ophævedes den ganske ved lov [[29. december]] [[1857]], der bestemte, at mand og kvinde for fremtiden også i den nedstigende linje skulle gå lige i arv.
{{Salmonsens}}
Jura Retshistorie