Mange af slægtens medlemmer har gjort sig bemærket i Danmarkshistorien. Heriblandt kan nævnes:
* [[Ingeborg Skeel]] (1540-1604) [[Godsejer]] i [[Vendsyssel]] barnløs i ægteskabet med [[Otte Eriksen Banner]]. Arvede gods fra sin mand og sine forældre da hun var enebarn.
* [[Albert Skeel (Hegnet)|Albert Skeel]] (død 28. november [[1568]]) til [[Hegnet (Tøndering Sogn)|Hegnet]]; oprettede [[hovedgård]]en [[Fussingø]] – [https://runeberg.org/dbl/16/0012.html DBL]
* [[Christen Skeel (f. 1543)|Christen Skeel]] ([[1543]]-[[1595]]), søn af ovennævnte Albert Skeel. Han oprettede hovedgården [[Ulstrup Slot|Ulstrup]]. [[Rigsråd]] – [https://runeberg.org/dbl/16/0017.html DBL].
* [[Albert Skeel (rigsadmiral)|Albert Skeel]] (23. november 1572 – 9. april 1639), til Fussingø, [[Rigsadmiral]] og [[lensmand]] til [[Riberhus Len]] – [https://runeberg.org/dbl/16/0013.html DBL]
* [[Christen Skeel (f. 1603)|Christen Skeel]] til [[Fussingø]] ([[1603]]-[[1659]]), søn af ovennævnte [[Albert Skeel (rigsadmiral)|Albert Skeel]]. Han var [[rigsråd]] og undertegnede sammen med [[Joachim Gersdorff]] [[Roskildefreden]] [[26. februar]] [[1658]]. Efter [[Karl 10. Gustav af Sverige|Karl 10. Gustavs]] fredsbrud udsendtes han og [[Mogens Høeg]] forgæves for at få Svenskekongen til at overholde aftalen. Som en af [[Rigsrådet]]s ledere søgte han energisk at hævde dets myndighed overfor Kongen – [https://runeberg.org/dbl/16/0018.html DBL]
* [[Berte Skeel]] ([[1644]]-[[1720]]), der var datter af Christen Skeel til Fussingø, og var gift med generalløjtnant [[Niels Rosenkrantz (officer)|Niels Rosenkrantz]], stiftede 1699 sammen med Fru [[Margrethe Ulfeldt]], [[Niels Juel]]s Enke, [[Roskilde Kloster|Roskilde Adelige Jomfrukloster]].
* [[Mogens Skeel]] ([[1650]]-[[1694]]), søn af Christen Skeel til Fussingø, var diplomat for [[Christian 5.]], og formentlig medforfatter til en satire om den ny adel: '' »[[Grevens og Friherrens Komedie]]«''; Han oprettede [[1688]] [[Stamhus]]et [[Fussingø]].
* Otte Skeel (1636-1696), fætter til Mogens Skeel, oprettede 1696 stamhuset [[Birkelse]], der endnu i dag ejes af en efterkommer af hans broder Jørgen Skeel.
* [[Jørgen Erik Skeel]] (1737-1795), oldebarn af Jørgen Skeel til Birkelse, blev efter [[Johann Friedrich Struensee|Struensees]] fald 1772 finansdeputeret, 1788 justitiarius i [[Højesteret]], 1789 Statsminister og 1790 ridder af [[elefantordenen|elefanten]].
* [[Sophus Skeel|Sophus Frederik Erik Otto Skeel]] (1836-1897), oldebarn af Jørgen Erik Skeel, var fra 1876—84 formand for ''Foreningen af jydske Landboforeninger'', 1887 [[landstingsmand]].
* [[Erik Skeel|Erik Vilhelm Robert Skeel]] (1818-1884), der var af en yngre linje af slægten, var i 1859 medlem af [[Landstinget]], 1864-70 af Rigsrådets Landsting, 1875-84 og indenrigsminister under [[Jacob Brønnum Scavenius Estrup|Estrup]]; han var en udpræget landbopolitiker og modvillig overfor det [[københavn]]ske liberale højre. Han gennemførte flere betydningsfulde love om husmands-kreditforeninger, sparekasser, varemærker og statens overtagelse af de sjællandske jernbaner.
Historie