=== Bønder og livet på landet ===
[[Fil:Bauer Sensenschaerfen Luyken.png|thumb|left|Bonden skærper sin le, stik fra omkring 1700]]
Bønderne fortsatte med at have landsbyen som omdrejningspunkt i livet. Her var de en del af et samfund og hjalp med til at styre fællesskabets ressourcer og liv. I Tyskland, og især mod øst var de fæstebønder, som var stavsbundet til et jordlod.<ref>Heide Wunder, "Serfdom in later medieval and early modern Germany" i T. H. Aston et al. eds., ''Social Relations and Ideas: Essays in Honour of R. H. Hilton'' (Cambridge UP, 1983), 249-72</ref> I det meste af Tyskland blev landbruget drevet af fæstebønder, som betalte [[landgilde]] og udførte [[hoveri]] for godsejeren, som typisk var [[adel]]smand.<ref>Klostrene i Bayern, som ejede 56% af jorden, blev opsplittet af regeringen og solgt omkring 1803. Thomas Nipperdey, ''Germany from Napoleon to Bismarck: 1800-1866'' (1996), p 59</ref> Bøndernes ledere holdt opsyn med marker, grøfter og græsningsrettigheder, opretholdt orden og moral og støttede landsbytinget, som tog sig af mindre lovovertrædelser. Indenfor familien traf [[patriarkat|patriarken]] alle beslutninger og forsøgte at arrangere fordelagtige ægteskaber for sine børn. En stor del af landsbyens fælles liv var centreret omkring kirkelige handlinger og helligdage. I Preussen trak bønderne lod om hvem der skulle ind som soldat i hæren. Adelsmændene stod for de eksterne relationer og politik for de landsbyer, de kontrollerede, og var typisk ikke involveret i de daglige aktiviteter og beslutninger.<ref>Sagarra, ''A Social History of Germany: 1648-1914'' (1977) pp. 140-54</ref><ref>Om detaljer i en repræsentativ bondes liv, som udvandrede til Pennsylvania i 1710, se Bernd Kratz, "Jans Stauffer: A Farmer in Germany before his Emigration to Pennsylvania," ''Genealogist,'' Fall 2008, Vol. 22 Issue 2, pp 131-169</ref>
Historie Videnskab Humaniora