[[Fil:Alrik och Erik döda hvarandra med sina hästbetsel by Hugo Hamilton.jpg|thumb|left|De to svenske sagnkonger Alrik og Erik dræber hinanden med deres hestebidsler, illustration af Hugo Hamilton fra hans eget værk T''eckningar ur Skandinaviens Äldre Historia'' (1830).]]
I [[saga]]litteraturen findes der andre oprindelsesmyter, der er knyttet til bestemte herskerslægter. Af dem fremgår det, at sådanne slægter i reglen er opstået i et seksuelt møde mellem modsatrettede kræfter, oftest en mandlig gud og en jættekvinden. Resultatet af disse møder var ikke en blanding af gud og jætte, men tilhørte i stedet en tredje kategori. Dette exceptionelle ophav betød exceptionelle livsbaner, og barnet og dets efterkommere kom derfor ikke til at leve fredelige og almindelige liv, men i stedet meget begivensrige, der ofte sluttedes med en exceptionel død. Forestilling bagved var, at ophav havde afgørende betydning for individets natur, evner og livsbane og skæbne. Således var herskermagten fx forbeholdt folk af kongelig byrd.<ref>Steinsland (2005) s. 405</ref>
Folkeminde