Efter Larkins emigration blev O'Brien den ledende figur i "Irish Transport and General Workers' Union" og fik mere indflydelse i fagforeningsforbundet og i Labour Party, der blev ledet af Thomas Johnson. Labour Party nægtede at deltage i valgene fra 1918 til 1949, for ikke at komme i krydsild mellem de to store partier [[Sinn Féin]] og [[Irish Parliamentary Party]] der så valgene som en folkeafstemning om Irlands fremtid. Partiet deltog ikke i valget i 1921 og havde dermed i den vigtige fase i den irske usafhængighedsbevægelse ingen pladser i det revolutionære parlament Dáil Éireann.
 
== [[Den irske fristat]] ==
Den [[Anglo - Irish Treaty|Anglo-Irske fredsaftale]] i 1922 splittede partiet. En del af medlemmerne sluttede sig til fredsaftalens modstandere i den følgende [[Den irske borgerkrig|irske borgerkrig]], mens O'Brien og Johnson tilskyndede medlemmerne til at understøtte fredsaftalen. Partiet deltog 1922 for første gang i valget, hvor de vandt 14 pladser og blev det tredje største parti. Indtil 1927 (da Fianna Fáil kom i Underhuset) var Labour Party hoved-oppositionspartiet i Fristatens Underhus.
Historie Foreninger Organisationer