Den grundlæggende tanke om uddannelsesmæssigt samarbejde passede ind i efterkrigstidens ønske om tværnational kooperation indenfor bl.a. universitetsområdet, som det eksempelvis kom til udtryk i ved en [[UNESCO]]-konference i 1948. Flere lektorater opstod i denne periode med forskelllige former for finansiering. Lektoratet i London blev til efter en privat [[indsamling]] blandt danskere i England, mens lektoratet i Paris udelukkende blev finansieret af Danmark. Lektoratet i [[Kiel]] blev finansieret ved at Kiel Universitet og Københavns Universitet delte udgifterne. Det blev senere til at ministeriet bidrag fra Danmarks side, hvilket blev modellen for mange andre lektorater. I 1951 var der 14 sendelektorater. I 1960erne blev der økonomisk råderum til flere lektorater. I 1968 var der 17 sendelektorater, i 1972 var 22, 1987 31 og der var 38 i 1994. De første lektorater var primært i Europa og omegn. Det viste sig sværere at oprette dem i [[USA]].
Historie Videnskab Foreninger Organisationer