=== Vækstlag og årringe ===
I træets vækstperiode, fra forår til sensommer, deler træet celler sig i det yderste lag, der ligger lige under barken (kaldet [[Inderbark|kambiet]]), således at der indadtil dannes vedceller, og udadtil dannes barkceller, og træet tager til i tykkelse.<ref name=autogeneret3>Bjarne Lund Johansen m.fl. 2014, s. 14</ref> Den tilvækst der sker i vækstperioden kaldes [[årring]]e, da de ses som ringe på tværsnittet. På radian- og tangetsnit viser årerne sig som rette eller bugtede striber. De tydelige aftegninger skyldes den forskel, der er på det ved, der dannes om foråret (vårved) og om efteråret (høstsved), hhv. først og sidst i en vækstperiode. Løvtræerne danner brede, tyndvæggede celler, kaldet karceller, som har til opgave at transportere vand rundt i træet. Ved nogle arter dannes der kun karceller i vårveddet, hvorved de benævnes ”ringporet”. Det gælder for [[Eg]], [[Elm]] og [[Almindelig Ask|Ask]]. Ved andre dannes karcellerne i hele vækstperioden, hvorved der er tale om en ”strøporet” eller en ”spredtporet” art, eksempelvis [[Bøg]], [[Birk]] og [[Tulipantræ]].<ref>Gregor Paulsson og Ole Wanscher (red.): Møbelsnedkeri. Haandværkets Bog, Lindfors Bogforlag, s. 3-4</ref> Nåletræer danner ikke karceller, men består primært af trakeider, som i vårveddet er tyndvæggede og med store hulrum, der kan transportere vand, og i høstveddet er tykvæggede og med små hulrum, som giver veddet styrke.<ref name=autogeneret3 />
Kemi Erhvervsliv Kommunikation Kultur Teknologi Uddannelse Materiel_kultur Undervisning