Kolds måde at holde skole på blev forbilledet for de mange folkehøjskoler, som oprettedes efter [[1864]], da en mængde af unge mænd gik ud for at lære deres folk at drage styrke af ulykken. [[1867]] oprettedes 21 folkehøjskoler. Førerstillingen fik folkhøjskolen i [[Askov]] ([[Ludvig Schrøder]] og [[Bendix Conrad Heinrich Andersen Nutzhorn]]), i [[Vallekilde]] ([[Ernst Trier (skolemand)|Ernst Trier]]) og i [[Testrup (Aarhus Kommune)|Testrup]]<ref>{{Cite web |url=http://testrup.dk/om-hoejskolen/skolens-historie.aspx |title=Testrup Højskole {{!}} Skolens historie |access-date=18. maj 2009 |archive-date=19. juni 2009 |archive-url=https://web.archive.org/web/20090619142400/http://www.testrup.dk/om-hoejskolen/skolens-historie.aspx |url-status=ok }}</ref> ([[Jens Nørregård (højskolemand)|Jens Nørregård]] og [[Christopher Bågø]]). Så godt som alle arbejdere i folkehøjskolernes tjeneste var lærlinge af Grundtvig, både i kirkelig og folkelig henseende; det var hans tanker, der besjælede undervisningen, og selv de af "[[Bondevennernes Selskab|Bondevennerne]]" oprettede højskoler ([[Uldum]] ved [[Vejle]] og [[Hindholm]] ved [[Næstved]]) blev efterhånden draget ind i samme retning; kun den af [[Lars Bjørnbak]] [[1857]] oprettede folkehøjskole i [[Viby Jylland|Viby]] ved [[Århus]] bevarede et særlig "bjørnbaksk" præg. [[1887]] oprettede [[Indre Mission]] sin første folkehøjskole i [[Nørre Nissum]], og oprettede senere folkehøjskoler i [[Haslev]] og [[Odsherred Kommune|Fårevejle]] på [[Sjælland]], i [[Tommerup]] på Fyn og i [[Børkop]], [[Rønde]] og [[Horne (Hjørring Kommune)|Horne]] i [[Jylland]]. [[Baptist]]erne oprettede en statsgodkendt folkehøjskole i [[Gistrup]] ved [[Ålborg]]. [[1910]] oprettedes en [[socialdemokraterne|socialdemokratisk]] folkehøjskole i [[Esbjerg]] og i [[1969]] oprettede [[FDF|FDF og FPF]] folkehøjskolen [[Silkeborg Højskole]] beliggende ved [[Silkeborg Langsø]]. I [[1918]] fandtes 63 statsgodkendte folkehøjskoler i Danmark. I [[2006]] er tallet 79.
Uddannelse