Blicher var i [[1827]] overbevist om, at hans hustru var ham [[Utroskab|utro]], og utroskab er derfor et ofte anvendt tema i hans [[novelle]]r fra dette tidspunkt. I [[1828]] var han separeret fra sin hustru i et halvt år, men ægteskabet blev genoptaget. Det understreges i en biografi, at beskyldningerne mod hustruen var uberettigede. <ref name="runebio">[https://runeberg.org/dbl/2/0380.html Steen Steensen Blicher i ''[[Dansk biografisk leksikon|Dansk biografisk Lexikon]]'', 1888]</ref>
[[Fil:Steen Steensen Blicher, Randlev.jpg|thumb|Mindesten for Blicher ved [[Randlev]] præstegård]]
1830'erne betegnede hans [[kommerciel]]le gennembrud som novelleforfatter, bl.a. med udgivelsen af Samlede Noveller, bd. 1-4, der udkom i [[1832]] og [[1834]]. Hans [[politik|politiske engagement]] i den [[national]]e bevægelse og [[folkeoplysning]]en var baggrunden for, at han i [[1839]] var hovedmand bag det første [[Folkefest|Himmelbjergmøde]]. Efter interne uenigheder med de øvrige medlemmer af komitéen blev han nægtet adgang til disse fra [[1844]]. Dette bekræftede ham i hans egen antagelse af, at han var miskendt, og han blev stadig mere trist i sindet i løbet af sine sidste leveår. <ref name=autogeneret1/> <ref name="runebio"/> <ref name="autobio"/>
Litteratur Historie Organisationer Uddannelsesinstitutioner