Astrup anvendte musikalsk terminologi (som [[symfoni]] og [[nocturne]]) til at beskrive farver. Han erklærede, at musikken står maleriet nærmest af alle kunstarter, og at en begavet musiker var en latent maler. Astrupforsker Tove Haugsbø tror, at han kan have haft [[synæstesi]], hvor musik og billeder bliver forbundet med hinanden. Astrup skrev selv, at en rød kjole var som lyden af en trompet.<ref name="KODE">{{Cite web|url=http://www.kodebergen.no/artikkel/tre-ting-du-ikke-visste-om-astrup|title=..Tre ting du ikke visste om Astrup {{!}} KODE...|access-date=2019-06-23|archive-date=23. juni 2019|archive-url=https://web.archive.org/web/20190623234111/http://www.kodebergen.no/artikkel/tre-ting-du-ikke-visste-om-astrup|url-status=dead}}</ref><ref name="Gloersen1967" />{{Citat2|Han kjender sin bygd ved dag og nat. Især ved nattetid kjender han den. Vaarnatten. Og de lyse nætter ved Jonsokleite – især disse! Saavel naar menneske-naturen slipper sig løs en stakket stund rundt baalet, som naar folk er i hus, og der blir ørens lyd for bækkers prat og for Jølstervandets bølgeskvulp, og nattens forskjellige hvitt driver sin trolske skyggelek…hvite plommetrær mot hvitmalt husvær! – Han har smakt paa bygden, han har bitt i sevjesur olderkvist om vaaren.|[[Hans E. Kinck]]<ref name="Simonnæs 1977">[[#refSimonnes|Simonnæs (1977)]] s. 96</ref>}}
Maleri