De vestligste områder af det moderne Ukraine har historisk haft en større tilbøjelighed til at have været kontrolleret af forskellige vestlige kongeriger og stater, såsom eksempelvis [[Kongeriget Polen (1385–1569)|Kongeriget Polen]], [[den polsk-litauiske realunion]], [[Østrig-Ungarn]], [[Anden polske republik|den polske republik]] m.fl. Omvendt har de syd- og østligste områder af det moderne Ukraine haft en større tilbøjelighed til historisk at have været kontrolleret af forskellige østlige kongeriger og stater, såsom det [[mongolske kejserdømme]], [[Kijevriget]], [[Den Gyldne Horde]], [[Det Osmanniske Rige|Osmannerriget]], [[Zar-Rusland]] m.fl. De forskellige historiske tilhørsforhold har medvirke til, at der over tid har etableret sig forskellige regionelle forskelle, hvad angår fx [[kultur]], [[sprog]] og [[etnicitet]], som forsat kan ses i den moderne ukrainske stat. Særligt har det [[Russisk (sprog)|russiske sprog]] dommineret de syd- og vestlige regioner af Ukraine, mens også andelen af etniske russere samt den russiske kultur generelt har været meget udpræget i disse regioner.
[[Fil:Europe_location_UkrSSR_1922.png|thumb|220x220px|<small>[[Ukrainske SSR|Den Ukrainske SSR's]] grænser i 1922.</small>]]
Som følge af Ukraines erklæring om uafhængighed i 1991, var det naturligt (og i overensstemmelse med princippet ''[[uti possidetis juris]]'') at ophøje grænserne fra den tidligere sovjetiske republik, [[Ukrainske SSR|Ukraine SSR]], til også at gælde den nye uafhængige ukrainske stat. En folkeafstemning d. 1. december 1991 bekræftede ligeledes, at et overvældende flertal af befolkning på tværs af landet ønskede uafhængighed, til trods for der eksisterede visse regionelle forskelle i stemmeafgivelsen.{{Efn|På landsplan var valgdeltagelsen 84%, hvoraf godt 90% af disse stemte for uafhængighed. Tilslutningen til uafhængighed var generelt lavere i det syd- og østlige Ukraine, sammenlignet med det vestlige Ukraine. På Krim-halvøen var tilslutningen til uafhængigheden lavest, idet blot blot ca. 67% af indbyggerne på Krim-halvøen deltog i valget – hvoraf blot ca. 54% af disse stemte for uafhængighed. De resterende dele af det syd- og østlige Ukraine skilte sig ikke i ligeså høj grad ud som Krim-halvøen: fx var valgdeltagelsen i [[Donetsk oblast]] ca. 77% hvoraf ca. 83% stemte for uafhængighed.<ref name="UKrW812991">[http://www.ukrweekly.com/old/archive/1991/499101.shtml Independence – over 90% vote yes in referendum; Kravchuk elected president of Ukraine] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20171019083729/http://www.ukrweekly.com/old/archive/1991/499101.shtml |date=2017-10-19 }}, ''[[The Ukrainian Weekly]]'' (8 December 1991)</ref><ref>[https://books.google.com/books?id=F_QMCypjpXwC&pg=PA128 Ukrainian Nationalism in the 1990s: A Minority Faith] by [[Andrew Wilson (historian)|Andrew Wilson]], [[Cambridge University Press]], 1996, {{ISBN|0521574579}} (page 129)</ref><ref>Kireev, Alex: "[https://www.electoralgeography.com/new/en/countries/u/ukraine/ukraine-independence-referendum-1991.html Ukraine. Independence Referendum 1991]". ''Electoral Geography''. Hentet 09-06-2023</ref><ref name="CrimeavoteTO">[https://books.google.com/books?id=NVw6m9SWxb4C&pg=PA191 Russians in the Former Soviet Republics] by Pål Kolstø, [[Indiana University Press]], 1995, {{ISBN|978-0-253-32917-2}} (page 191)<br />[https://books.google.com/books?id=7itWI-x8l-MC&pg=PA184 Ukraine and Russia:Representations of the Past] by Serhii Plokhy, [[University of Toronto Press]], 2008, {{ISBN|978-0-8020-9327-1}} (page 184)</ref> }} Under Sovjetunionen var grænserne for Ukraine SSR blev ændret flere gang, siden dens etablering efter [[Den Russiske Revolution 1917|den russiske revolution]]. Fx blev bl.a. nogle af de vestligste regioner overført fra [[Anden polske republik|Polen]] til Ukraine SSR i 1939, områder fra [[Rumænien]] blev overført i 1940 til Ukraine SSR, mens [[Krim-halvøen]] ligeledes blev overført fra [[Russiske SFSR|Rusland SFSR]] til Ukraine SSR i 1954.
=== Post-sovjetisk kontekst ===
Efter opløsningen af [[Sovjetunionen]] i 1991 fastholdte Ukraine og Rusland en tæt relation på flere områder, mens landene også var involveret i interne stridigheder (fx i forhold til besiddelse af [[Kernevåben|atomvåben]], [[militærbase]]r samt distribution af [[olie]] og [[naturgas]]). De to lande forblev nære handelspartnere: i perioden 1996 til 2013 udgjorde Rusland både Ukraines største [[import]]- og [[eksport]]marked,{{Efn|I 1996 kom ca. 50% af Ukraines samlede import fra Rusland, mens ca. 39% af landets eksport gik til Rusland.<ref>"''[https://wits.worldbank.org/CountryProfile/en/Country/UKR/Year/1996/TradeFlow/EXPIMP/Partner/by-country Ukraine trade balance, exports and imports by country 1996]''". ''WITS - Worldbank''. Hentet 09-06-2023</ref> Til trods for at Rusland i 2013 stadig var Ukraines største handelspartner, var disse tal faldet til henholdsvis ca. 30% (import) og 24% (eksport).<ref>"''[https://wits.worldbank.org/CountryProfile/en/Country/UKR/Year/2013/TradeFlow/EXPIMP/Partner/by-country Ukraine trade balance, exports and imports by country 2013]''". ''WITS - Worldbank''. Hentet 09-06-2023</ref> }} ligesom Ukraine også var en af Ruslands største handelspartnere.{{Efn|I 1996 udgjorde både import og eksport fra Ukraine ca. 10% af Ruslands samlede import- og eksportmarkeder, hvilket gjorde landet til Ruslands største handelspartner.<ref>"''[https://wits.worldbank.org/CountryProfile/en/Country/RUS/Year/1996/TradeFlow/EXPIMP/Partner/by-country Russian Federation trade balance, exports and imports by country 1996]''". ''WITS - Worldbank''. Hentet 09-06-2023</ref> I 2013 var andelen af import fra henholdsvis eksport til Ukraine dog reduceret til ca. 5% og 3%, hvorfor landet var reduceret til Ruslands 6. største handelspartner.<ref>"''[https://wits.worldbank.org/CountryProfile/en/Country/RUS/Year/2013/TradeFlow/EXPIMP/Partner/by-country Russian Federation trade balance, exports and imports by country 2013]''". ''WITS - Worldbank''. Hentet 09-06-2023</ref>}}<ref name="auto1">{{Cite book |last=Molchanov |first=Mikhail A. |url=https://books.google.com/books?id=o31pAAAAMAAJ |title=Political Culture and National Identity in Russian–Ukrainian Relations |work=Texas A&M University Press |year=2002 |isbn=9781585441914 |pages=235–6 |access-date=2014-03-15 |ol=3940217M |oclc=940548405 |archive-date=2022-02-25 |archive-url=https://web.archive.org/web/20220225141946/https://books.google.com/books?id=o31pAAAAMAAJ |url-status=live }}</ref> Selv i årerne umiddelbart efter konflikten mellem de to lande udbrød i 2014, forblev Rusland fortsat Ukraines største handelspartnere – først i 2019 blev Rusland overgået af [[Kina]], som Ukraines største handelspartner.<ref>''"[https://wits.worldbank.org/CountryProfile/en/Country/UKR/Year/2019/TradeFlow/EXPIMP/Partner/by-country Ukraine trade balance, exports and imports by country 2019]"''. ''WITS - Worldbank''. Hentet 09-06-2023</ref>
Historie