Den igangværende strid om [[Hertugdømmet Slesvig|Slesvigs]] sproglige og kulturelle karakter resulterede i Monrads og Lehmanns afgang som ministre få dage efter Rigsforsamlingens åbning 23. oktober 1848, men de nationalliberales nøgleposition sikrede, at hovedlinjerne i forslaget blev fulgt. Da Bondevennernes ønske om et [[etkammersystem]] ikke kunne samle flertal, kom debatten til at dreje sig om valgretten til [[Rigsdagen]]s to kamre. Bondevennerne frygtede en udsættelse af Grundloven og tilsluttede sig derfor et forslag, der gav almindelig valgret for mænd til begge ting. [[Landstinget]] skulle vælges indirekte for otte år og bestå af medlemmer med en relativt høj indtægt, mens [[Folketinget]] skulle vælges direkte for tre år ad gangen. Det endelige forslag blev vedtaget [[25. maj]] 1849 med stort flertal.
Jura Historie Lister_over_personer Retsvæsen Ledelse Ledere