Han var søn af [[stiftamtmand]] [[Hans Kaas]]. 12 år gammel kom han til Danmark som [[page]] hos den senere storkansler grev [[Conrad Reventlow]]. I sit 18. år trådte Kaas ind i 2. sjællandske Rytterregiment for fra neden af at uddanne sig i krigshåndværket. I 6 år deltog han i [[Den spanske arvefølgekrig]], var med i de berømteste slag og blev gang efter gang hårdt såret. Efter [[Slaget ved Höchstädt|slaget]] ved [[Höchstädt]] ([[1704]]) udnævntes han til [[Kornet (titel)|kornet]] i [[Livregiment til Hest]], efter [[Ramillies]] ([[1706]]) til [[løjtnant]], efter [[Malplaquet]] ([[1709]]) til [[Kaptajn (militær)|kaptajn]] ved sjællandske nationale Dragonregiment og vendte nu hjem til Danmark. [[1711]] forfremmedes han til [[major]] ved 2. fynske Rytterregiment og [[1714]] som løn for sit «berømmelige Forhold» [[Slaget ved Gadebusch|ved]] [[Gadebusch]] til [[oberstløjtnant]]. I denne stilling forblev han i 17 år, indtil han, efter i [[1725]] at have fået [[oberst]]s karakter, [[1731]] udnævntes til chef for 2. jyske Rytterregiment. Dette hørte til det korps, som i anledning af den polske tronfølgestrid [[1734]]-[[1736|36]] sendtes til [[Rhinlandene]], og Kaas blev her [[1735]] [[generalmajor]]. [[1746]] steg han til [[generalløjtnant]], [[1753]] til [[general]] af [[kavaleri]]et og dekoreredes [[1740]] med [[Dannebrogordenen|Dannebrogs-]], [[1754]] med [[l'union parfaite]] og [[1760]] med [[Elefantordenen]]. Under mobiliseringen [[1758]] og følgende år var han designeret til chef for et reservekorps, der dog aldrig blev formeret. [[1763]] fratrådte han kommandoen over sit regiment, men benyttedes endnu nogle år derefter ved inspektioner og 1ign. Efter henved 70 års hæderlig tjeneste lukkede han sine øjne 1. juli 1773 på Boltinggård.
Titler Samfund Historie