I Normandiet overtog vikingerne den [[Feudalisme|feudale]] tradition, der var ved at gro frem i det nordlige Frankrig, og både i Normandiet og senere i England og Italien skabte de et velfungerende hierarkisk styre på feudal basis. Den normanniske krigerkaste var ny og anderledes i forhold til det gamle franske aristokrati, som ofte kunne føre deres slægter tilbage til [[Karolinger]]nes tid, hvorimod normannerne kun havde en mundtlig overlevering, der typisk blot gik et par generationer tilbage. De normanniske riddere var som regel fattige på jord og penge, og det var meget almindeligt at familiernes yngre sønner tilbød andre deres tjeneste som bevæbnede ryttere. Før [[korstog]]stiden var der ikke nogen særlig høj status forbundet ved titlen som [[ridder]]. Den betød bare, at man var en professionel kriger, der var rig nok til at eje en hest. Mange normanner fra Frankrig, England og Italien blev senere ivrige korsfarere, men deres handlinger indikerede, at det religiøse aspekt trådte noget i baggrunden for muligheden for at vinde land og rigdom.<ref>For eksempel var Bohemund af Taranto en af lederne på det 1. kortog. Da han havde erobret [[Antiochia]], valgte han at standse der, og skabe sit eget fyrstedømme.</ref>
Kultur