Hans eneste gode gerning ser ud til at være foretaget 3. maj, da han gav grønt lys for at redde de stjålne kunstskatte, Hitler havde fået gemt i [[Husholdningssalt|saltminerne]] ved Altaussee i [[Steiermark]]. <ref>{{Cite web |url=http://www.seevilla.at/en-salt-mine-altaussee.htm |title=Salt Mine Altaussee – Largest Austrian Salt Mine, Salzkammergut Region<!-- Bot genereret titel --> |access-date=23. december 2010 |archive-date=19. juli 2012 |archive-url=https://web.archive.org/web/20120719210431/http://www.seevilla.at/en-salt-mine-altaussee.htm |url-status=dead }}</ref> Den lokale [[Gauleiter]], August Eigruber, havde modsat sig fjernelsen af de anbragte sprængladninger og erklærede, at han personligt ville "kaste granater ned i minerne", hvis krigen var tabt, så alle de uerstattelige kunstværker gik tabt. Minearbejder og aktiv nazist Alois Raudaschl vidste, at Kaltenbrunner var opvokset i området og nu var på vej dertil. Raudaschl fik ordnet et møde hos en fælles ven, og Kaltenbrunner erklærede sig enig i, at hverken kunstværkerne eller minearbejdernes levebrød burde ødelægges. Samme aften begyndte minearbejderne at klargøre seks tons sprængstof, 386 fænghætter og 502 forsinkelseskoblinger, så de ville spærre de 137 mineindgange og sikre kunstværkerne. Det var en tyve timers operation under ledelse af ingeniør Otto Högler, der blev truet på livet. Kaltenbrunner reagerede på truslen mod Högler med at ringe Eigruber op og få ham på andre tanker. Ved daggry 5. maj kunne Högler og direktøren for saltminerne, Erich Pöchmüller, ånde lettet op, da sprænglegemerne blev udløst, og de 137 miner forseglet. Med rygdækning fra Kaltenbrunner havde de to mænd reddet [[Michelangelo]]s Madonna fra [[Brugge]], <ref>{{Cite web |url=http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/3/37/Madonna_michelangelo.jpg |title=Arkiveret kopi |access-date=23. december 2010 |archive-date=23. februar 2020 |archive-url=https://web.archive.org/web/20200223174709/https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/3/37/Madonna_michelangelo.jpg |url-status=live }}</ref> [[Jan van Eyck]]s [[altertavle]] fra [[Gent]], <ref>{{Cite web |url=http://andrewgough.co.uk/ghentaltarpieceopen.jpg |title=Arkiveret kopi |access-date=23. december 2010 |archive-date= 4. marts 2016 |archive-url=https://web.archive.org/web/20160304212443/http://andrewgough.co.uk/ghentaltarpieceopen.jpg |url-status=live }}</ref> [[Jan Vermeer]]s ''Astronomen'' <ref>{{Cite web |url=http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/4/4b/Jan_Vermeer_-_The_Astronomer.JPG |title=Arkiveret kopi |access-date=23. december 2010 |archive-date= 9. oktober 2020 |archive-url=https://web.archive.org/web/20201009120510/http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/4/4b/Jan_Vermeer_-_The_Astronomer.JPG |url-status=live }}</ref> og utallige andre kunstværker. <ref>Robert Edsel: ''Skattejakt bak nazistenes linjer'' (s. 387-9), forlaget Vigmostad/Bjørke, Oslo 2010, {{ISBN|978-82-419-0606-0}}</ref>
Jura Politik Historie Død Kriminalitet