'''Klassisk liberalisme''' (også kendt som ''traditionel liberalisme''<ref>Brad Stetson, ''Human Dignity and Contemporary Liberalism'' (Westport, CT: Praeger/Greenwood, 1998), 26.</ref> og ''[[laissez-faire]]-liberalisme''<ref name=Adams>Ian Adams, ''Political Ideology Today'' (Manchester: Manchester University Press, 2001), 20.</ref> eller ganske enkelt ''[[liberalisme]]'') er en [[politiske ideologier|politisk ideologi]], som er fortaler for [[borgerrettigheder]], [[retssikkerhed]], en ureguleret [[markedsøkonomi]] og en meget [[begrænset statsmagt]]. Den er identisk med den oprindelige liberalisme, der voksede frem i begyndelsen af [[1800-tallet]] med inspiration fra ideer fra det foregående århundrede. Ordet ''klassisk'' blev tilføjet senere for at illustrere forskellen mellem liberalismen i første halvdel af 1800-tallet og den senere udvikling af begrebet i sidste halvdel af 1800-tallet og 1900-tallet, hvor mange liberale efterhånden blev tilhængere af en større offentlig rolle i [[samfundsøkonomi]]en, eksempelvis for at begrænse [[monopolmagt]] og andre former for [[ufuldkommen konkurrence]] og for at adressere forskellige sociale problemer.<ref name=stanford>[https://plato.stanford.edu/archives/spr2018/entries/liberalism/ Gaus, Gerald, Courtland, Shane D. og Schmidtz, David: ''Liberalism''. The Stanford Encyclopedia of Philosophy (Spring 2018 Edition), Edward N. Zalta (red.). Besøgt 10. april 2018.]</ref> Denne nyere form for liberalisme gik under betegnelsen "moderne liberalisme"<ref>[https://www.britannica.com/topic/liberalism/Liberalism-in-the-19th-century#ref237347 ''Modern Liberalism'' på Encyclopedia Britannicas hjemmeside, besøgt 10. april 2018.]</ref> eller "ny liberalisme"<ref name=stanford/> og svarer til, hvad der normalt betegnes [[socialliberalisme]]. Begrebet "klassisk liberalisme" skal derfor ses som modsætning til denne nyere strømning.<ref>James L. Richardson (2001): ''Contending Liberalisms in World Politics: Ideology and Power''. Boulder, Colorado. Lynne Rienner Publishers. {{ISBN|1-55587-939-X}}.</ref>
Filosofi