===== Navngivning =====
En del af kortlægningsopgaven betår i at angive navne for de bjerge, fjorde, områder osv., som kortet skal gengive. Der har gennem tiden været en række ekspeditioner fra forskellige lande til områder i Østgrønland, der ikke tidligere har været kortlagt. Derfor er der talrige eksempler på, at det samme sted er blev navngivet flere gange og desuden er navngivningen også et led i den politiske proces med at understrege et tilknytningsforhold. Eksempelvis kaldte de norske okkupanter det besatte område for "Eirik Raudes Land", men da Lauge Koch i 1932 fløj over området, kaldte han området for "Kong Christian X's Land, hvilket samme år blev påført kort udgivet af Geodætisk Institut. Navnet på området skete i forlængelse af den danske tradition med at opkalde landområder i Grønland efter de danske regerende monarker på det tidspunkt, hvor området blev udforsket.{{sfnb|Higgins|2010|p=234}} Treaarsekspeditionen navngav mere end 500 nye stednavne. Mange navne havde reference til videnskabsmændene eller andre med tilknytning til ekspeditionen, fx "Stauning Alper", "Barnabas Dal" og "Benjamin Dal", men også navne efter andre fjerne lokaliteter, som de gav mindelser om, såsom "Emilia Bjerg" (Mt. Emilia, Italien) eller "Himmerland" (efter den jyske lokalitet).{{sfnb|Higgins|2010|p=127, 130, 163, 195, 310}} Nogle bjergtoppe fik navn efter kirker eller deres kirketårne, men kun en enkelt blev opkaldt efter en bestemt kirke, nemlig "[[Grundtvigskirken]]" i København. Ved en fejl blev bjerget i øvrigt på Geodætisk Instituts kort fra 1972 angivet på et forkert sted med en top på 1882 m i stedet for den nærliggende bjergtop på 1977 m. 4 kilometer væk.{{sfnb|Higgins|1986}}
Historie