Pantheon har også påvirket danske arkitekter. Det gælder således kuplen på [[Christiansborg Slotskirke]], der blev opført af [[C.F. Hansen (arkitekt)|C.F. Hansen]] i 1810-1826, og som bærer tydelig inspiration fra det romerske tempel.<ref>[https://trap.lex.dk/Christiansborg_Slotskirke Grinder-Hansen, Poul: artiklen ''Christiansborg Slotskirke'' i Trap Danmark på lex.dk. Hentet 8. december 2021.]</ref> Det samme er tilfældet for den runde gasbeholder ved [[Østre Gasværk]], tegnet af arkitekt [[Martin Nyrop]] og opført i 1881-1883, der med sin runde, ikoniske form og størrelsen som en af de største kuppelkonstruktioner i Norden har klare referencer til Pantheon.<ref>[https://trap.lex.dk/%C3%98stre_Gasv%C3%A6rk,_K%C3%B8benhavn Kulturstyrelsen, Fredede og bevaringsværdige bygninger, Slots- og: artiklen ''Østre Gasværk'', København i Trap Danmark på lex.dk. Hentet 8. december 2021.]</ref>
Det runde gårdrum i [[Københavns Politigård|Politigården]] i København, som [[Aage Rafn]] skabte, og som blev opført 1918-1924, har ligeledes hentet inspiration fra den romerske bygning. Med sine 44 meter i diameter har rummet næsten præcis samme udstrækning som Pantheons 43,4 meter.<ref>[https://politi.dk/koebenhavns-politi/om-koebenhavns-politi/politigaarden Københavns Politi - Politigården. Udgivet 2020 af Københavns Politi, Kommunikationssektionen.]</ref> Også udformningen af kuppelsalen på [[Faaborg Museum]], tegnet af [[Carl Petersen (arkitekt)|arkitekt Carl Petersen]], står i gæld til Pantheon.<ref>[https://strandbergpublishing.dk/wp-content/uploads/2015/05/Samlet-omtale.pdf Pernille Stensgaard: Fuld skrue i Faaborg. Artikel i Weekendavisen 12. juni 2015.]</ref>
Historie