Således var Paludan-Müller allerede en anset skribent, da han i [[1840]] blev tildelt den filosofiske doktorgrad ved sin lærde undersøgelse ''Observationes criticæ de foedere inter Daniam, Sveciam et Norvegiam auspiciis Margaretæ reginæ icto''. Stringent og klart viste forfatteren, hvorledes [[Kalmarmødet]]s hele forhistorie pegede på, at [[Margrete 1.|Margrete]] gennem flere år bevidst havde arbejdet hen mod at skabe en nøje forening af de tre riger. I skarp modsætning hertil stod da selve [[unionsbrevet]], der med alle sine ejendommeligheder og mangler ikke kunne betegnes som en fuldgyldig udfærdiget grundlov for unionen. Senere undersøgelser har bidraget yderligere til forståelsen af dette aktstykke og opstillet andre mulige forklaringer til ejendommelighederne og manglerne, men Paludan-Müllers grundlæggende iagttagelser må stadig betragtes som gældende. Ved denne afhandling havde han
indtaget sin plads blandt de bedste danske historikere og tillige fundet sit egentlige virkefelt, den kritiske undersøgelse. Han vandt også megen anerkendelse. Allerede [[1839]] var han blevet medlem af [[Det kongelige danske Selskab for Fædrelandets Historie]], [[1843]] optog [[Det Kongelige Danske Videnskabernes Selskab]] ham i sin midte.
Historie Lister_over_personer Videnskab Ledelse Organisationer Ledere