Faderen, der døde på sønnens fødselsdag, var [[borgmester]] og [[hospital]]sforstander. Moderen hed Anne, født Hvalsøe (død 1756). Da han var 9 år gammel, fik han kancelliråd, regimentskvartermester [[Rothe (slægt)|Carl Adolph Rothe]] til stiffader og opvoksede således i samme hjem som [[Casper Peter Rothe]] og [[Tyge Rothe]]. I 1755 blev han [[student]] fra [[Slagelse Skole]] og tog 1759 [[attestats]]. Han var derefter et par år [[alumn]] på [[Elers' Kollegium]]. En af hans [[disputats]]er her, om [[modersmål]]ets dyrkelse, viser påvirkningen af Tyge Rothe. I 1765 blev han med successionsløfte adjungeret sin gamle frænde præsten Hans Hammer i [[Helsinge Sogn|Helsinge]] og [[Valby Sogn (Gribskov Kommune)|Valby]] i [[Nordsjælland]] og ægtede, få måneder efter, dennes datter Sara Hammer (død 1771). Da svigerfaderen døde 1773, fik han sognekaldet i hans sted og forblev i dette embede til sin død. Allerede før han blev præst, havde han i ''Forsøg i de skjønne og nyttige Videnskaber'' meddelt flere "Poesier", som må have fundet bifald hos det patriotiske selskab, som udgav "Forsøgene". Men utilladelig pinte han [[digter]]musen, da han 1772 fandt sig beføjet til at udgive et hæfte [[salmer]] i anledning af [[Struensee]]s og [[Enevold Brandt|Brandts]] [[Juridisk proces|proces]], "ikke for at spotte Elendigheden og bande Statsfangerne", men "for at bede for disse ulykkelige og redde Guds Ære og Syndernes Sjæle". Om lignende takt vidner et andet arbejde af ham, ''Præste-Poem om Landbosagen med uforgribelig prosaisk Tilgift, mest i Hensyn paa Præsternes Indkomst og især Tienden, udi Rabeners Smag'' (1787). Det er en jammerklage over de slette [[landbo]]forhold og præsternes ynkelige økonomiske forfatning; men skriftet blev allerede af samtidens kritik stærkt medtaget på grund af dets vidtdrevne smagløshed. Året efter sin første hustrus død havde han ægtet en præstedatter fra nabosognet [[Vejby Sogn (Gribskov Kommune)|Vejby]], Christiane Gad (død 1830).
Historie