De første vikingetogter begyndte mellem 790 og 800 og foregik langs Vestfrankrigs kyster. De foregik primært om sommeren, da vikingerne rejste tilbage og tilbragte vinteren i Skandinavien. Adskillige kystområder blev tabt til vikingerne under [[Ludvig den Fromme]] (814–840). Men vikingerne drog fordel af uoverensstemmelser i kongefamilien efter Louis døde, så de kunne etablerede deres første koloni i den sydvestlige del af [[Frankerriget]] (ved nutidens [[Gascogne]]), der var blevet mere eller mindre forladt af de frankiske konger efter deres to nederlag ved [[Roncevaux]]. Angrebet i 841 gjorde stor skade på [[Rouen]] og [[Jumièges]]. Vikingerne forsøgte at stjæle værdigenstande fra klostrene. Det var lette mål, da munkene ikke havde noget forsvar. I 845 nåede en ekspedition op af [[Seinen]] helt frem til [[Paris]]. Fundet af franske [[dinar]]er fra omkring 847 i en samling sølvmønter fundet i 1871 ved Mullaghboden i [[County Limerick]], hvor man ellers ikke slog mønt, stammer sandsynligvis fra plyndringerne fra 843–6.<ref>[[#Hall|Hall]], p. 17</ref> Efter 851 begyndte vikingerne at overvintre omkring Seinen. Vikingerne roede til Paris to gange mere i 860'erne, og forlod først byen, efter de havde fået plyndringsgods og betaling fra byens [[Karolingerne|Karolingske]] herskere.
Filosofi Historie Geologi