Finanspolitikkens potentielt [[konjunktur]]stabiliserende rolle er nok det, de fleste tænker på, når begrebet finanspolitik nævnes. Finanspolitikken kan påvirke efterspørgslen i en økonomi både direkte (via det offentlige forbrug, der indgår som en selvstændig komponent i [[forsyningsbalancen]]) eller indirekte (ved f.eks. via ændringer i skatter og [[afgift]]er at påvirke det private [[forbrug (økonomi)|forbrug]], [[investering]]erne eller [[eksport]] og [[import]], som er de øvrige efterspørgselskomponenter i forsyningsbalancen). Der er tale om '''ekspansiv''' finanspolitik eller en finanspolitisk '''lempelse''', hvis de pågældende tiltag stimulerer aktivitetsniveauet ([[økonomisk vækst|BNP-væksten]]) i et givet år i forhold til en konjunkturneutral finanspolitik. Det kan være relevant, hvis økonomien befinder sig i en lavkonjunktur, hvor [[ledighed]]en er højere end sit strukturelle niveau. Omvendt er der tale om kontraktiv finanspolitik eller en finanspolitisk stramning, hvis tiltagene reducerer aktivitetsniveauet. Kontraktiv finanspolitik kan være passende, hvis økonomien viser tegn på overophedning, som det vil være tilfældet, hvis ledigheden er lavere end det strukturelle niveau.
Politik