=== Tordenskjold valgte kården ===
[[Fil:Tordenskjoldsdage, Krudttaarnet, Frederikshavn 2011 ubt.jpeg|thumb|Tordenskjoldsdage, [[Krudttårnet]], [[Frederikshavn]] 2011]]
Tordenskiold var ikke nogen god fægter, men en mesterlig skytte. Den, som bliver udfordret, må også vælge våben, og Tordenskiold valgte kården, som er mindre farlig end pistolen. Tordenskiold har nemlig slet ikke haft til hensigt at slå sin modstander ihjel, som han let kunne have gjort. Ifølge Tordenskiolds kammertjener, Christian Nielsen Kold, blev Tordenskiold orienteret om, at den livlandske oberst var rejst inden den 12. november 1720, men Tordenskiold var for alle tilfældes skyld nødt til at møde op på det aftalte sted for at opfylde sin del af aftalen. Valpladsen var et skrånende engområde Sehlwiese uden for landsbyen Gleidingen i bispedømmet Hildesheim på grænsen til kurfyrstendømmet Hannover ca. 15&nbsp;km sydøstlig for Hannover. Oberstløjtnant Georg Otto von Münchhausen (i øvrigt fader til den berømte ”[[Baron von Münchhausen|løgnerbaron]]”) tilbød sig som Tordenskiolds sekundant. Han gjorde Tordenskiold følge tidligt om morgenen og havde forinden fremsagt, at viceadmiralen ikke behøvede at tage sine pistoler med, fordi ”så vidt ville det nu ikke komme”. Formentlig var von Münchhausen i god tro. Da de tre mænd kom til stedet, var Staël ankommet med en mængde nysgerrige. Det passer ikke, at Tordenskiold kun var bevæbnet med en pynte-kårde på 70&nbsp;cm, mens hans modstander var bevæbnet med en kraftig rytterkårde på 100&nbsp;cm. Kårderne har været lige lange. Reglerne bød, at der ikke måtte være ulige våben. Ingen ved, hvad der blev aftalt sekundanterne imellem, og muligvis har sekundanterne misforstået hinanden. I alt fald fik den dansk-norske søhelt et tilfældigt og hændeligt dødeligt stik efter blot et minuts fægteri.
[[Fil:Trondheim monument 11.jpg|right|thumb|Tordenskjoldstatuen i fødebyen [[Trondheim]] blev udført af [[Herman Wilhelm Bissen]] og afsløret i [[1876]].]]
Historie