Samtidig med storstrejken foreslog finansmanden [[C.F. Tietgen]] at omdanne virksomheden til et [[aktieselskab]] med ham selv som formand for [[bestyrelse]]n og med Burmeister og Wain som direktører. Ved årsskiftet 1871-72 var aktieselskabet en realitet, og i det kommende år overflyttedes skibsværftet til nye bygninger på [[Refshaleøen]]. I årenes løb blev der bygget utallige skibe på værftet, herunder hjuldamperen ''[[Hjejlen]]'', der i dag sejler på [[Silkeborgsøerne]], det danske kongeskib [[Kongeskibet Dannebrog (1879-1932)|Dannebrog]] fra 1879-80, og den russiske kejseryacht [[Standart (yacht)|Standart]] i 1890'erne. Det vakte opsigt, da værftet i 1912 kunne søsætte det første store søgående dieselmotorskib ''[[M/S Selandia|Selandia]]''. Sideløbende med skibsproduktionen havde B&W også godt fat i maskinværkstedet. Omkring 1880 blev produktionen af mælkecentrifugeanlæg en vigtig indtægtskilde, og i 1904 opkøbte man firmaet [[Frederiksberg Metalvarefabrik]], der fremstillede mælketransportspande. Dertil kom at virksomheden havde en stor [[stål]]produktion, der eksporteredes til [[England]], [[Rusland]] og [[Norge]].<ref name=autogeneret2 /> B&W lavede også dieselmotorer til fabrikker og elektricitetsværker.<ref name=ing1908>"[http://www.e-pages.dk/ingarkiv/2619/?page=7 B&W-annonce]" ''[[Ingeniøren]]'', 31. oktober 1908. Hentet: 28. december 2014.</ref>
Filosofi Historie Bygninger,_konstruktioner_og_anlæg Foreninger Organisationer