[[Konstruktion]]en er baseret på en teknologi, som [[Daniel Halladay]] fra [[Vermont]], [[USA]] udviklede og opnåede patent på i [[1854]]. Den var baseret på [[hollandsk vindmølle|den hollandske vindmølles]] [[Vindrose (krøjevindfang)|vindrose]] og udelukkende beregnet til at pumpe vand fra [[brønd]]e. Teknologien havde imidlertid mange andre anvendelsesmuligheder, og i [[1884]] installeredes en vindrose, der måler 10 meter i [[diameter]] på den hollandske mølle i [[Ruprechtov]] i [[Tjekkiet]]. <ref>{{Cite web |url=http://www.mlynruprechtov.cz/index.php?lang=en&id=200712060001 |title=Tjekkisk hjemmeside (engelsksproget) om Rupretcov Mølle |access-date= 1. oktober 2013 |archive-date= 4. oktober 2013 |archive-url=https://web.archive.org/web/20131004220018/http://www.mlynruprechtov.cz/index.php?lang=en&id=200712060001 |url-status=dead }}</ref>. Omkring 1880 blev vindrosemotorer indført i [[Danmark]], hvilket gav basis for industriel produktion af møller. [[Gårdmølle]]rne var oprindelig baseret på fire [[møllevinge|vinger]], men efter 1880 blev mange bygget efter Hallidays principper. Udbygningen af [[kraftværk]]er og andre større elproducerende virksomheder betød, at vindrosemøllerne efterhånden forsvandt fra landskabet, både i oprindelseslandet [[USA]] og i [[Danmark]]. <ref>[http://ing.dk/artikel/danmarks-sma-vindmoller-er-i-fare-39286 Danmarks små vindmøller er i fare Ingeniøren 10. juni 2001]</ref>
Titler