Der findes dog nogle undtagelser fra denne generelle regel. Gallium og germanium har højere elektronegativitet end henholdsvis [[aluminium]] og [[silicium]] på grund af d-blok-kontraktionen. Grundstoffer i den fjerde periode umiddelbart efter den første række af overgangsmetallerne har usædvanligt små atomradiusser idet 3d-elektronerne ikke effektivt skærmer den øgede kerneladning, og mindre atomstørrelse korrelerer med højere elektronegativitet.<ref name="Greenwood30"/> Blys usædvanligt høje elektronegativitet, især når det sammenlignes med [[thallium]] og [[bismuth]], lader til at være et resultat af dataselektion (og datatilgængelighed) — andre udregningsmetoder end Pauling-metoden viser de normale periodiske tendenser for disse grundstoffer.<ref>{{cite journal |last=Allred |first=A. L. |year=1960 |title=Electronegativity values from thermochemical data |url=http://www.sciencedirect.com/science/article/pii/0022190261801425|journal=Journal of Inorganic and Nuclear Chemistry |volume=17 |issue=3–4 |pages=215–221 |publisher=Northwestern University |doi=10.1016/0022-1902(61)80142-5 |access-date=11. juni 2012 }}</ref>
Fysik Kemi