Mendelejevs system blev bredt anerkendt og accepteret, hvilket særligt skyldtes to beslutninger han traf: For det første efterlod han huller i systemet når det lod til at det tilsvarende grundstof endnu ikke var blevet opdaget.<ref>{{cite book |last=Pullman |first=B. |title=The Atom in the History of Human Thought |url=https://archive.org/details/atominhistoryofh0000pull |publisher=Oxford University Press |year=1998 |page=[https://archive.org/details/atominhistoryofh0000pull/page/227 227] |isbn=0-19-515040-6|others=Translated by Axel Reisinger}}</ref> Mendelejev var ikke den første kemiker med den tilgang, men han var den første der blev anerkendt for at bruge tendenserne i sit periodiske system til at forudsige egenskaberne på de manglende grundstoffer, såsom [[gallium]] og [[germanium]].<ref>Ball, p. 105</ref> For det andet ignorerede han til tider den orden som [[atomvægt]]en indikerede, og byttede rundt på tilstødende grundstoffer, såsom [[tellur]] og [[jod]], for bedre at klassificere dem i [[Gruppe (periodiske system)|kemiske familier]]. Senere, i 1913, afgjorde [[Henry Moseley]] atomladningens eksperimentelle værdier, eller hvert grundstofs [[atomnummer]], og viste at Mendelejevs opstilling faktisk svarede til rækkefølgen ved opstilling efter stigende atomnummer.<ref>{{cite book |title=The Periodic Kingdom |author=Atkins, P. W. |publisher=HarperCollins Publishers, Inc. |year=1995 |page=87|isbn=0-465-07265-8}}</ref>
Fysik Kemi