I stedet gik Grundtvig i gang med andre store projekter, og i 1832 offentliggjorde han ''[[Nordens Mythologi eller SIndbilled-Sprog|Nordens Mythologi eller Sindbilled-Sprog]]'' (ofte kaldet ''Nordens Mythologi'' ''1832'' for at skelne den fra den meget kortere 1808-mytologi).{{efn|''Nordens Mythologi'' 1832 har et langt liv både i den grundtvigske bevægelse og i Grundtvigforskningen. Om værket se bl.a. Auken, 2005, 485-528; og Ægidius, 1985, 58-98.}} Værket indledes med et "Rim-Brev til nordiske Paarørende",{{efn|Om Grundtvigs rimbreve se Albeck, 1971; og Sunesen, (2014). "Rimbrev til Nordiske Paarørerende er behandlet af Lundgreen-Nielsen, 2008. }} hvori han reflekterer over sine oplevelser i England, over sit forhold til Danmark og til mytologien og opridser et samfundsmæssigt frihedsprogram. Det er fra dette digt, den ofte citerede - og næsten lige så ofte misforståede - talemåde "[[Frihed for Loke såvel som for Thor]]" stammer. For Grundtvig er [[Loke]] nemlig ikke gudernes modstander, men en tvivlsom skikkelse på grænsen mellem aser og jætter. De egentlige modstandere, [[Midgårdsormen]], [[jætte]]rne og [[Fenrisulven]], har Grundtvig ingen problemer med at holde fængslet. Efter rimbrevet følger "en muntert snakkende "Fortale""<ref>Auken, 2005, 486.</ref> og derpå en lang indledning i tre dele.
Religion Uddannelse Ledelse Organisationer Uddannelsesinstitutioner Ledere