Formålet med foreningen var at organisere venstrevælgerne til støtte for [[Venstre]]s politik. Rigsdagsgruppen ønskede kontrol med foreningen, men på den konstituerende [[generalforsamling]] i 1877 valgtes ingen folketingsmænd til bestyrelsen. Det lykkedes dog [[Christen Berg]]s tilhængere i [[Radikale Venstre (1878)|Det radikale Venstre (tidligere Folketingets Venstre)]] at erobre foreningen, og den [[23. april]] [[1878]] udtalte et flertal på 6 inden for Grundlovsværneforeningens bestyrelse – [[grosserer]] [[Anker Heegaard]], [[København]], [[prokurator]] Clausen, [[Nykøbing Sjælland]], købmand Groos, [[Kolding]], prokurator Weng, [[Skanderborg]], gårdejer Morten Nielsen, [[Vesterdal]] og højskoleforstander Jens Lund, [[Vejstrup]] – en fordømmelse af medlemmerne af [[Moderate Venstre|Det forhandlende Venstres]] holdning til [[Regeringen Estrup|Estrup-regeringen]]. Mindretallet – højskoleforstander Peter Bojsen, [[Gedved]], gårdejer Hans Frandsen, [[Gudum (Slagelse Kommune)|Gudum]], gårdejer S.A. Ovesen, [[Solbjerg]], gårdejer M. Jensen, [[Krogstrup]], og gårdejer Jens Clemen Nielsen, [[Tømmerup]] – billigede heller ikke Det forhandlende Venstres stilling, men ville ikke beskylde dem for at have svigtet Venstres sag. Denne konflikt kulminerede på foreningens generalforsamling i [[Aarhus]] [[18. september]] [[1878]], hvor højskolemanden [[Jens Lund (skolemand)|Jens Lund]] afløste Peter Bojsen som formand. Samtidig blev mindretallet i bestyrelsen tvunget til at afgå.
Jura Politik Historie Retsvæsen Foreninger Organisationer