Stampe blev igen i 1903 valgt til bestyrelsen i Danske Kvindesamfund, og var formand 1913-18. Hun var sammen med [[Jutta Bojsen-Møller]] og [[Gyrithe Lemche]] en af de første Kvinder til at tale fra [[Skamlingsbanken]] ved "Det store kvindemøde" i 1912 <ref>[https://dansketaler.dk/tale/astrid-stampe-feddersens-tale-til-det-store-kvindemoede-paa-skamlingsbanken-1912/ Astrid Stampe Feddersens tale til Det store Kvindemøde på Skamlingsbanken 1912 - Danske Taler<!-- Botgenereret titel -->]</ref>. I 1914 ledede hun det første nordiske kvindesagsmøde i [[København]] og i 1915 så hun indførelsen af kvindernes [[valgret]] til [[Folketinget]] (hun havde i 1908 udøvet en ikke ringe indflydelse på indførelsen af deres kommunale valgret). Endelig oplevede hun at [[ægteskabsloven]] af 1924 sikrede hustruens retsstilling både med hensyn til den fælles formue og børnene, en sag, som hun havde omfattet med den største varme siden 1885. Således opnåedes fuldbyrdelsen af det mål, som hun i 1887 formede i ordene: "Kvindens lige stilling med manden i familie, samfund og stat". På sin 70 års fødselsdag i 1922 fik hun [[Fortjenstmedaljen i guld]].
Historie