==== Næringslivets forandring ====
{{uddybende|Islands fiskeri}}
[[Fil:Lopapeysa.jpg|thumb|Islandske sweatere strikket af lokalt produceret uld.]]
Helt frem til midten af 1800-tallet udgjorde landbrug Islands altdominerende næringsvej; fiskeri spillede en ganske underordnet rolle: endnu i [[1850]] ernærede 82% af Islands indbyggere sig ved landbrug og kun 7% ved fiskeri. I 1890 levede 64 % af landbrug, 18 % af fiskeri og i 1910 levede 51 % af landbrug, 19 % udelukkende af fiskeri<ref>[https://runeberg.org/salmonsen/2/12/0572.html Thoroddsen (1922), s. 558]</ref>. I 1870-erne oplevede landbruget (altovervejende fåreavl, hesteavl og kvægavl baseret på omfattende høproduktion) en krise: udførslen af levende får til England faldt efter et engelsk indførselsforbud fra over 50.000 stk. til blot 10-20.000 stk., tilmed til langt lavere priser (fra tidligere 15-20 kr. pr. stk. faldt priserne til 10-14 kr. pr. stk., det vil sige med omkring 30%). Forsøg på at omgå vanskelighederne ved i stedet at øge salget af nedsaltet fårekød ramtes af modgang ved indførelse af en høj beskyttelsestold i Norge, der var hovedaftager heraf<ref>Krabbe, s. 336f</ref>. [[Fil:Fiskvinnslukonur-1910-1920-kirkjusandur.jpg|left|thumb|Fiskefabrik i perioden 1910-20.]]Samtidig oplevede fiskeriet i årtierne omkring århundredeskiftet en voldsom fremgang: [[torsk]]efiskeriet, som også tidligere havde spillet en hovedrolle inden for fiskerinæringen, gik i stigende grad over til at ske fra større [[dæksfartøj]]er, for en væsentlig del indkøbt i [[England]], som afløste de tidligere anvendte åbne både. Denne udvikling førte til stærkt voksende fangstudbytter, der gav deltagerne særdeles gode indkomster<ref>Krabbe, s. 323f</ref> og ligeledes voksede [[sild]]efiskeriet voldsomt, fra 5.000 tdr. i [[1902]] til 40.000 i [[1903]], 85.000 i [[1904]] og 120.000 tdr. i [[1905]] til en samlet værdi af omkring 2,4 mio. kr.<ref>Krabbe, s. 328</ref>, og følgen blev en stigende afvandring fra landbruget til fiskeriet: i [[1880]] var landbrugets andel af sysselsætningen faldet til 75%, i [[1890]] til 64% og i [[1901]] til 51%, mens fiskeriets andel var vokset til 16% (en stor del udgjordes imidlertid af ''fiskebønder'', det vil sige folk, der fiskede det meste af året men i landbrugets høsttid fra juni til september/oktober deltog i høstarbejdet, fordi der da netop var brug for stor sæsonbetonet arbejdskraft)<ref>Krabbe, s. 322f</ref>.
[[Fil:Saltfiskur.jpg|thumb|Klipfiske lagt til tørring på Kirkjusandur på [[Island]] før 1898. {{byline|Sigfús Eymundsson}}. ]]
Torskefiskeriets betydning kan belyses ved mængden af udført [[klipfisk]] omkring århundredeskiftet<ref>Krabbe, s. 331f</ref>:
{| class="wikitable"
|-
! År
! Mængde
|-
! 1870-1880
| style="text-align: right;"|gns. 5-6 mio. pd.
|-
! 1881-1885
| style="text-align: right;"|gns. 12,9 mio. pd.
|-
! 1886-1890
| style="text-align: right;"|gns. 16,0 mio. pd.
|-
! 1891-1895
| style="text-align: right;"|gns. 19,5 mio. pd.
|-
! 1896-1900
| style="text-align: right;"|gns. 23,9 mio. pd.
|-
! 1901
| style="text-align: right;"|24,6 mio. pd.
|-
! 1902
| style="text-align: right;"|26,5 mio. pd.
|-
! 1903
| style="text-align: right;"|30,7 mio. pd.
|}
Historie Kultur