== Opvækst og uddannelse ==
Harald Høffding var søn af grundlæggeren af firmaet [[N.F. Høffding]]<ref>Jørgensen, s. 371</ref>. Under gunstige ydre forhold tilbragte han sine første 27 år i sine forældres københavnske borgerhjem. Han blev [[student]] i 1861 fra [[Metropolitanskolen]]. Hans filosofiske interesser var blevet vakt i skoletiden ved læsningen af [[Platon]]s ''[[Symposion (Platon)|Symposion]]''. I en senere afhandling om dette skrift karakteriserede han [[Sokrates]] således, som han der træder frem, som den, der blev forbilledet gennem årtusinder for enhver, der sætter sin personlighed ind i høj stræben og har sit liv i den stadige higen fra det endelige mod det uendelige og i bestræbelsen for at vække den samme stræben hos andre. Fra først af var han ledet af en religiøs trang, med iver tog han fat på [[teologi]]en for at udvikle og klare den vågnende religiøse sans. Men som han senere i sin psykologi kom til at udvikle vedrørende al trang gælder det også her, at denne trang ikke var sig sit mål klart bevidst. Ved læsningen af [[Søren Kierkegaard]]s skrifter blev det ham klart, at det var et stort selvbedrag, når kirken og "den moderne Kristendom" mente at have nået en harmoni mellem det indre personlighedsliv, der kræves i den oprindelige kristendom, og det ydre liv, som det føres i familie og stat, i [[kunst]] og [[videnskab]].<ref>[https://runeberg.org/salmonsen/2/12/0118.html Rubin, s. 110]</ref> Men heller ikke Kierkegaard tilfredsstillede hans trang; som det før havde været de teologiske bøger med deres uklare sammensmelten, som han i utålmodighed havde kastet hen ad gulvet, blev det nu de kierkegaardske bøger, fordi han ikke kunne forlige deres livsfjerne indhold med hans egne erfaringer om rent menneskelige forholds værdi:
:"''Jeg kom i et levende Forhold til Livet uden for Lønkamret''".
Hermed menes vist nok hans forlovelse, der fandt sted 1865, samme år, som han havde taget teologisk embedseksamen.
:"''Snart blev ogsaa Videnskaben for mig en Realitet, der krævede sin selvstændige Plads ved enhver alvorlig Opgørelse af Livets Regnskab. Studiet af den græske Tænkning var herved af stor Betydning; den lærte mig at indse Muligheden af og Værdien af en fri menneskelig Livsforstaaelse og Livsførelse''".<ref>Jørgensen, s. 371f</ref>
Selv om Høffding således i flere henseender var kommet i modsætning til Kierkegaard, er der dog en særdeles stor del af det, som Kierkegaard havde åbnet hans øjne for, der var forblevet bestanddele af hans egen filosofi.<ref name="Rubin 111">[https://runeberg.org/salmonsen/2/12/0119.html Rubin, s. 111]</ref>
Filosofi Litteratur Titler Religion Samfund Historie Lister_over_personer Videnskab Ledelse Organisationer Uddannelsesinstitutioner Universiteter Ledere