== Konstruktør ==
Forinden sin udenlandsrejse var Stibolt [[1776]], efter at have skrevet en prisbelønnet afhandling om skibes kølbrækkelighed, blevet optaget i [[Videnskabernes Selskab]] samt blevet medlem af Konstruktionskommissionen; sin virksomhed her genoptog han nu og konstruerede flere mindre orlogsfartøjer, bl.a. den fra [[slaget på Reden]] kendte synkefri [[fregat]] ''Hjælperen''. Efterhånden kom han dog mere og mere i modsætningsforhold til den geniale Gerner, hvem han trods sine gode evner var absolut underlegen. Den daværende overkrigssekretær [[Frederik Christian Rosenkrantz]], der hadede Gerner, æggede ham til at fortrædige denne, endog i den grad, at Gerner herover tog sin død ([[1787]]). Stibolt arvede nu dennes post som fabrikmester, først midlertidig ansat, men fra [[1789]] fast, og byggede under sin funktionstid adskillige gode skibe. [[Nemesis]] fulgte ham imidlertid i kølvandet. Gerners elev, den senere fabrikmester [[Frantz Hohlenberg]], trådte ind i Konstruktionskommissionen og forfulgte ham her samt på andre måder af al agt, så at Stibolt, hvis helbred i forvejen var svagt, til sidst tabte modet og blev grebet af en dyb [[melankoli]]. Denne tiltog med årene, og i begyndelsen af 1796 måtte han nedlægge sit embede. Kort efter (29. februar) begik Stibolt [[selvmord]] ved at springe ud af vinduet fra sin bolig på Toldbodvejen (nuværende [[Esplanaden]]).Efter Stibolts død byggedes ikke mindre end otte brigger efter hans tegninger. Inden for de små krigsskibstyper kom Stigbolts konstruktioner til at spille en stor rolle.<ref>https://biografiskleksikon.lex.dk/Ernst_Wilhelm_Stibolt</ref>
Samfund Historie Lister_over_personer Videnskab Død Samfundsvidenskab Folkeret Organisationer Kriminalitet