Ørsteds forelæsninger var stærkt prægede af hele hans personlighed og af hans fremhævning af åndens og naturens enhed; de øvede også en betydelig tiltrækning på tilhørerne. Hans oprindelige plan om at give en samlet fremstilling af naturvidenskaben blev afbrudt, da han kom ind på sine eksperimentelle arbejder; efter at han havde opdaget elektromagnetismen, udviklede denne side af videnskaben sig så stærkt og hurtigt, at det vanskelig lod sig gøre at give et samlet billede af den. Kun den mekaniske del af naturvidenskaben fik han færdiggjort, og den er udgivet flere gange i forskellig skikkelse, første gang i 1809, og senere af [[Carl Valentin Holten]] i 1859, og indeholdt udførlige indledende afsnit. I alt, hvad han skrev, var han meget opmærksom på formen og sproget – han dannede omtrent 2000 nye danske ord,<ref>[https://www.royalacademy.dk/~/media/RoyalAcademy/Filer/Artikler/Sprogrenseren_HCO.pdf?la=da royalacademy.dk: SPROGRENSEREN H. C. ØRSTED II. Niels Åge Nielsen], [https://web.archive.org/web/20200809161835/https://www.royalacademy.dk/~/media/RoyalAcademy/Filer/Artikler/Sprogrenseren_HCO.pdf?la=da backup]; fundet via [https://videnskab.dk/kultur-samfund/ilt-brint-faldskaerm-og-billedkunst-ordsmeden-oersteds-opfandt-2000-danske-ord 07 september 2020, videnskab.dk: 'Ilt', 'brint' og 'faldskærm': Ordsmeden Ørsted opfandt 2.000 ord. Men hvorfor havde den danske fysiker H.C. Ørsted egentlig så travlt med at tvinge nye ord ud af det danske sprog?].</ref> af hvilke ikke få er gået over i sproget som [[ilt]], [[brint]], [[vægtfylde]], [[rumfang]], afskygning, affatter.<ref name="DBL 399"/> Ordene ilt og brint diskuterede han med den førende sprogforsker [[Rasmus Rask]] via brevveksling. Rask var ikke umiddelbart begejstret og kritiserede ordene med følgende:<ref>''Krydsfelt, Ånd og natur i Guldalderen'', redaktion Mogens Bencard, {{ISBN|87-00-34306-4}}, side 139</ref>
:"Mod ''Il(d)t'' (dannet af substantivet ild) taler, at der i dansk ikke findes fortilfælde for, at et navneord dannes af et andet navneord ved at sætte –t på. Sådanne ord er enten tillægsord (her tænkes på et eksempel som ''Kløgt'' af ''klog'') eller af udsagnsord, og de betegner en abstrakt egenskab eller virkning, ikke noget så konkret som grundstof."
Fysik Historie Kemi Lister_over_personer Kultur Videnskab Ledelse Organisationer Uddannelsesinstitutioner Universiteter Videnskabelige_og_historiske_institutioner Ledere