{{harflertydig5|Socialisering (sociologi)|socialisering|Socialisering}}
[[Fil:Selvfoelgelig.jpg|thumb|Socialiseringen foregår i hjemmet og - som her- i skolen.Satirisk tegning fra ''Punch'', juni 1880]]
'''Socialisering''' er i [[sociologi]]en betegnelsen for den proces, hvor [[individ]]er [[internalisering|internaliserer]] omgivelsernes [[Norm (sociologi)|sociale normer]] og [[kultur]] med henblik på at videreføre og styrke gruppens overlevelse og sammenhold. Gennem studiet af gruppelevende arter har forskningen kortlagt en række mønstre, som gentages i det indbyrdes liv, ligesom der opstår en [[arbejdsdeling]], når forskellige opgaver skal udføres i gruppens interesse. Mange gruppedannelser udvikler et [[hierarki]], men forskerne er ikke enige om, hvorvidt opbygningen af [[magt]]strukturer er en uundgåelig følge af at leve i grupper. For [[menneske]]t som art antages det, at alle individer allerede ved fødselen har sociale egenskaber og behov. Socialiseringsteori kan derfor overordnet defineres som teorien om, hvordan individer gennem opvæksten forberedes til at indgå i fællesskaber. Der kan groft skelnes mellem fødselsmedlemsskab, standsmedlemskab, rekrutteret medlemskab efter tvang eller efter forhandling og frivilligt medlemskab, evt. gennem indmeldelse. Disse medlemskaber bygger på forventninger til den enkelte [[aktør]], og summen af forventninger, der rettes mod en person, betegnes en rolle. I et kompliceret samfund vil samme person have flere forskellige roller i løbet af blot en enkelt dag. Hvis forventningerne til de forskellige roller opleves som modstridende, er den pågældende person i en rollekonflikt.
Psykologi Samfundsvidenskab