I 2005 modtog han og ægtefællen, der dengang arbejdede på Senter for hukommelsesbiologi (CBM), et gennembrud i parrets forskning<ref>Torkel Hafting, Marianne Fyhn, Sturla Molden, May-Britt Moser, Edvard I. Moser [http://cns-pc62.bu.edu/cn730/spring-2011/PDF/W8%20Hafting%20et%20al%20(2005).pdf Microstructure of a spatial map in the entorhinal cortex] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20141009153954/http://cns-pc62.bu.edu/cn730/spring-2011/PDF/W8%20Hafting%20et%20al%20(2005).pdf |date= 9. oktober 2014 }} 11.08.2005 doi:10.1038/nature03721</ref>, da de påviste en hidtil ukendt type nervecelle i hjernen kaldet [[gridcelle|gittercelle]]. Denne type celler er vigtige for stedsansen og evnen til at orientere os i et landskap.<ref>morgenbladet.no [http://morgenbladet.no/2008/knekker_hjernens_koder Knekker hjernens koder] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20141007200808/http://morgenbladet.no/2008/knekker_hjernens_koder |date= 7. oktober 2014 }} 21.11.2008</ref> Moser-ægteparrets forskning kan bidrage til at forklare, hvorledes hukommelse skabes i hjernen, og hvorfor minder om hændelser ofte involverer associationer til rum, gade eller landskab som mindet er forbundet med.<ref name="nature2014">nature.com [http://www.nature.com/news/neuroscience-brains-of-norway-1.16079 Neuroscience: Brains of Norway] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20141008171453/http://www.nature.com/news/neuroscience-brains-of-norway-1.16079 |date= 8. oktober 2014 }} Nature News Feature 06.10.2014</ref>
Levende_personer Kultur Videnskab Organisationer Naturvidenskab Uddannelsesinstitutioner Universiteter