I slægtsforskningen som inden for al anden historisk forskning er kildehenvisninger af afgørende betydning for oplysningers værdi<ref name=fh88 />. En oplysning uden en kildehenvisning fremstår som en påstand snarere end som en dokumentation. Derfor er det et grundlæggende krav til slægtsforskningen, at det angives hvorfra, en oplysning stammer. Beroende på kildens art kan denne kildehenvisning være:
* for ''mundtlige oplysninger'': hvem, der har givet oplysningen, hvornår (dato) og under hvilke omstændigheder (som led i interview, i erindringer eller lignende), desuden en vurdering af oplysningens kilde i forhold til oplysningens indhold (slægtning og da hvorledes, bekendt, rygte med mere);
* for ''arkivfundne oplysninger'': kildens art (kirkebog, folketælling, skifteprotokol osv.) samt oplysninger om i hvilket arkiv, den er fundet (rigsarkivet, landsarkiv, lokalarkiv osv.), arkivgruppe, dokumentets titel (fx "X sogns kirkebog 18aa-18bb"), afdeling (fx fødte piger), år (evt. løbenummer), side eller spalte med mere således, at oplysningen ved behov let kan genfindes; om muligt er kopiering af kildestedet ønskelig (og ofte mulig via internettet, se nedenfor);
* for ''trykte kilder'' angives forfatter, titel, evt. bind, udgave, oplag, trykkested og -år, side- eller spalte og andet af betydning;
* for ''internetoplysninger'' kan internethenvisningen være en midlertidig henvisning og da med angivelse af hvilken dato, den pågældende oplysning blev hentet.
Samfund Samfundsvidenskab Mellemmenneskelige_forhold Antropologi