=== Forfatning ===
 
Siden [[Trediveårskrigen]]s dage udvikledes [[statsordning]]en mere og mere til et [[enevældigt monarki]], idet de tidligere [[landsstænder]] for de enkelte [[landskab (landsdel)|landskaber]] efterhånden tabte al virkelig magt og indflydelse. Herskeren (oprindelig [[kurfyrste]]n af [[Markgrevskabet Brandenburg|Brandenburg]], siden [[1700]] [[konge]] af [[Kongeriget Preussen|Preussen]]) tog personlig meget virksomt og afgørende del i statens styrelse, og både [[den store kurfyrste]] og senere kong [[Frederik 2. af Preussen|Frederik 2.]] førte i krigene selv deres hære. Ved siden heraf fik [[adel]]en afgjort forrang både i forvaltningen og i hæren. Efter frihedskrigen mod [[Napoleon 1.]] lovedes der [[1815]] rådgivende [[provinsialstænder]], og 1823 kaldtes det i live: der var 8 særskilte forsamlinger, og valgretten til disse var knyttet til grundejendom med stærk hensyntagen til adel og [[godsejer]]e. 1817 oprettedes desuden et statsråd, sammensat især af høje embedsmænd, men uden fastsat myndighed og magtområde. 1842 indkaldtes udvalg fra stænderforsamlingerne til fælles rådslagning, og 1847 og 1848 selve disse til en forenet [[landdag]], dog uden afgørende indflydelse.
Filosofi Historie Foreninger Organisationer