I 1883 revitaliserede [[John Lubbock]] Harveys hypotese og argumenterede for, at oprindelsen og udviklingen af holometabolan udvikling kan forklares med den tidlige klækning (eclosion) af embryoet. [[Hemimetabolisme|Hemimetabolske]] arter, hvis larver ligner den voksne, har et embryo, der fuldender alle udviklingsstadier (nemlig: "protopod", "polipod" og "oligopod" stadier) inde i ægget. Holometabolske arter har i stedet ormelignende larver og et puppestadium efter ufuldstændig udvikling og udklækning. Debatten fortsatte gennem det tyvende århundrede, hvor nogle forfattere (såsom [[Charles Pérez]] i 1902) hævdede, at den tidlige klækningsteori var besynderlig, [[Antonio Berlese]] genetablerede den som den førende teori i 1913, og [[Augustus Daniel Imms]] udbredte den fra 1925.<ref>{{cite book|title= The Physiology of Insect Metamorphosis|url= https://books.google.com/books?id=9AIHBwAAQBAJ|publisher= Cambridge University Press|date= 2015-04-09|isbn= 9781107502376|first1= F. W.|last1= Wrigglesworth|first2= V. B.|last2= Wrigglesworth}}</ref> Et af de mest omstridte aspekter af den tidlige klækningsteori, der gav næring til yderligere debat inden for evolution og udvikling, var forslaget om, at de hemimetabolske nymfestadier er ækvivalente med det holometabolske puppestadie. Kritikere af denne teori (især [[H. E. Hinton]]<ref>{{cite journal|title= On the Origin and Function of the Pupal Stage|journal= Transactions of the Royal Entomological Society of London|date= 1948-11-01|issn= 1365-2311|pages= 395–409|volume= 99|issue= 12|doi= 10.1111/j.1365-2311.1948.tb01227.x|first= H. E.|last= Hinton}}</ref>) hævder, at post-embryonal udvikling i hemimetabolske og holometabolske insekter er sammenlignelige, og at det sidste nymfestadium af hemimetabolske arter svarer til de holometabolske pupper.
Geologi