{{Infoboks Wikidata person 
| wikidata         = alle <!-- eller liste med ønskede feltnavne -->
| ingen_wikidata   = <!-- uønskede feltnavne, fx religion, politik, partner -->
| navn             = <!-- navnet øverst i infoboksen-->
| billede          = Laurids Engelstoft.jpg
| billedtekst      = Laurids Engelstoft malet af [[J.V. Gertner]].<br />Portrætsamlingen på [[Frederiksborg Slot]].
| billedstørrelse  = <!-- standard er 250x300px (max 250px bred og 300px høj) -->
| fødselsdato      = <!-- brug gerne {{dato og alder}} for nulevende -->
| fødested         = 
| dødsdato         = <!-- brug gerne {{dødsdato og alder}} -->
| dødssted         = 
| bopæl            = 
| hvilested        = 
| nationalitet     = <!-- fx: {{flagikon|Danmark}} Dansk -->
| beskæftigelse    = 
| politik          = <!-- politisk tilhørsforhold -->
| religion         = 
| forældre         = 
| ægtefælle        = <!-- brug gerne {{ægteskab}} -->
| partner          = 
| partnertype      = <!-- Vises som label til partner, fx Kæreste -->
| børn             = 
| kendtfor         = 
| hæder            = <!-- vises med label Udmærkelser -->
| hjemmeside       = 
| signatur         = 
}}
'''Laurids Engelstoft''' (født [[2. december]] [[1774]], død [[14. marts]] [[1851]]) var en dansk historiker.
 
== Uddannelse og udlandsophold ==
Engelstoft blev født i [[Gislum Sogn|Gislum]] [[præstegård]] ved [[Hobro]]. Hans far, provst Christian Engelstoft, gav ham den første undervisning og dermed tillige grundlaget for hans viden i de klassiske fag, som både far og søn følte sig stærkt draget mod. 15 år gammel kom han i [[Randers]] skole og fandtes efter 1½ års undervisning så velforberedt, at han kunne sendes til [[Københavns Universitet]] i [[1791]]. Her tog han [[studentereksamen|1.]] og [[filosofikum|2. eksamen]] og i april [[1796]] teologisk [[embedseksamen]] med udmærkelse. Han syntes endog straks at skulle træde i præstelig virksomhed, idet grev [[Marcus Gerhard Rosencrone]] tilbød ham et kald, til hvilket han havde kaldsret. Engelstoft var et øjeblik i tvivl, men besluttede så at følge den videnskabelige vej, til hvilken han ved sin hurtige tilegnelsesevne, sit klare overblik og sin lyst til studier måtte føle sig selvskreven.
Litteratur Historie Lister_over_personer Videnskab Organisationer Uddannelsesinstitutioner