Resultaterne af den førte sprogpolitik er efter erfarne tysklæreres mening bl.a.
*	at eleverne nu kan komme igennem folkeskolen uden overhovedet at have stiftet bekendtskab med nabosproget tysk,
*	at valget mellem tysk og fransk i folkeskolen er problematisk. Tysk er nært beslægtet med dansk og for danskere sprogpædagogisk 'let' – og selv de svagere elever oplever typisk, at de meget hurtigt kan forstå ganske meget talt og skrevet tysk,
*	at valget for en del elever kan have uhensigtsmæssige konsekvenser, idet de kan risikere at komme ud af folkeskolen med kun ét fremmedsprog, fordi fransk alligevel var for svært. Omvalg/fravalg har for alvor her givet mange elever alvorlige problemer,
*	at man på skoler, hvor man tilbyder såvel tysk som fransk, nødvendigvis må dele klasserne op på tværs i tysk- og franskhold – med alle de organisatoriske problemstillinger, det medfører, f.eks. i forbindelse med lejrskoler og ekskursioner,
*	at der meget ofte dannes små franskhold med de dygtigste elever, mens tyskholdene typisk er store med også mange svagere elever fra flere klasser.
*	at skoleskift vanskeliggøres på grund af de forskellige muligheder for 2. og evt. 3. fremmedsprog,
*	at 2. fremmedsprog starter alt for sent i forhold til engelsk, som i folkeskolen starter i 3. klasse og på mange privatskoler endnu tidligere. 2. fremmedsprog, tysk, bør ifølge tysklærere starte i 5.- 6. klasse;
*	Der er ingen tvivl om, at mange elever sagtens kunne have positivt udbytte af tre fremmedsprog i folkeskolen. Med tysk fra 5.- 6. klasse ville der kunne blive naturligt plads til et 3. fremmedsprog fra 7.- 8. klasse.
 
Tysklærere mener sammenfattende, at tysk er det naturlige 2. fremmedsprog i den danske
folkeskole, og at faget bør styrkes i hele uddannelsesforløbet. Tyskland er vor nærmeste nabo,
vor største handelspartner, og et land, som vort sprog og kultur er tæt knyttet til. Tysk er
det sprog, som flest af EU's indbyggere har som modersmål og det sproglige bindeled til de østeuropæiske lande.
Kommunikation Uddannelse Undervisning