Hvert år rammes 100.000 danskere af en hospitalsinfektion eller 8-10% af alle indlagte.<ref>[http://www.ugeskriftet.dk/LF/UFL/2011/2/pdf/VP58442.pdf Ugeskrift for Læger, jan. 2011]{{Dødt link|date=januar 2022 |bot=InternetArchiveBot |fix-attempted=yes }}</ref> Af dem dør ca. 3000. Hospitalsinfektioner koster hvert år sundhedsvæsenet omkring 1 milliard kroner.<ref>[http://www.dr.dk/DR2/Danskernes+akademi/Sundhed_Sygdom/Hospitalsinfektioner_Smittekilder_og_smitteveje.htm Hospitalsinfektioner: Smittekilder og smitteveje. Hans Jørn Kolmos, Odense Universitetshospital, DR2, 20. september 2011]</ref> Derfor er hospitalsinfektionerne er på alle måder et alvorligt problem: for patienterne og personalet og for sundhedssektorens økonomi og dermed for hele samfundets økonomi.
	
Svækkede patienter som ældre, diabetikere, stofmisbrugere og dialysepatienter har forøget risiko for hospitalsinfektioner, specielt efter en antibiotika-behandling. Al antibiotika har den egenskab at slå de følsomme mikroorganismer ned, hvilket har den naturlige følge, at der bliver plads og leverum for de [[antibiotikaresistens|resistente bakterier]]. Risikoen ved hospitalsinfektioner er senest forøget ved forekomsten af multiresistent hospitalsflora, eventuelt bestående af mere virulente mikroorganismer.
Jura Sundhedsvæsen Sikkerhed