Med [[informationsteknologi]]ske fremskridt er mulighederne for at lave computerbaserede simulationer af virkelighedens økonomier baseret på økonomiske data som f.eks. [[nationalregnskab]]stal og [[registerdata]] blevet stadig bedre. Det har ført til fremkomsten af en række forskellige computerbaserede modeller, der anvendes til kvantitative analyser, f.eks. [[konsekvensberegning]]er, [[fremskrivning]]er og [[prognose]]r. Blandt de første computermodeller, der blev brugt i praktiske sammenhænge i regeringskontorer og centralbanker til at hjælpe ved tilrettelæggelsen af den økonomiske politik, var de såkaldte makroøkonometriske modeller - modeller, der typisk tager sigte på at forstå og evt. forudsige økonomiens udvikling på kortere sigt, dvs. inden for en enkelt konjunktursvingning. De har traditionelt været keynesiansk inspirerede med vægt på træg pristilpasning og betydningen af efterspørgselsstød til økonomien. Det tidligste eksempel herpå i Danmark er modellen [[ADAM]], der blev opbygget i [[Danmarks Statistik]] under ledelse af professor [[Ellen Andersen (økonom)|Ellen Andersen]] fra slutningen af 1960'erne.<ref>Ellen Andersen (1975): En model for Danmark 1949-65. Doktorafhandling. Akademisk forlag, København.</ref> Andre modeller af denne type er MONA, som anvendes af [[Danmarks Nationalbank]], og SMEC, som er [[de økonomiske vismænd]]s pendant. Mens disse tre modeller alle koncentrerer sig om dansk økonomi, er modellen [[HEIMDAL]] (udviklet af [[Arbejderbevægelsens Erhvervsråd]]) et eksempel på en international model, der er opbygget efter de samme principper.
Filosofi Psykologi Religion Samfund Samfundsvidenskab Antropologi