Kastellet blev ikke færdigt i Christian IV's regeringstid, og det blev [[Frederik III]], som forstærkede skansen. Efter [[svensker]]nes belejring af [[København]] i [[1658]]–[[1660|60]] blev den [[holland]]ske [[ingeniør]] [[Henrik Ruse]] (senere Rysensteen) tilkaldt for at om- og udbygge skansen. Den fik navnet ''Citadellet Frederikshavn'', men er kendt som Kastellet. I modsætning til resten af Københavns voldsystem var Kastellet ikke kun rettet mod fjenden, men kunne også rettes mod byen. [[Kanon (våben)|Kanonerne]] kunne vendes og pege mod kongens egne undersåtter.<ref>Dirckinck-Holmfeld. ''På sporet af København''. Forlaget Borgen, København, 1993, {{ISBN|87-418-6815-3}}.</ref> I 1600-tallet foregik militærvæsenets afstraffelser og henrettelser på [[Kongens Nytorv]], men blev flyttet til Kastellet. Først i [[1790]]'erne forsvandt træhesten foran hovedvagten, straffen "stå på pælen" (barfodet på spidse pæle) forsvandt og [[spidsrod]] flyttede indendørs, fordi den afstedkom "idelige offentlige spektakler".<ref>Frandsen, Karl-Erik. ''Kongens og folkets København'' (s.60). Forlaget Skippershoved, 1996, {{ISBN|87-89224-27-2}}.</ref>
Historie Bygninger,_konstruktioner_og_anlæg