:: Har vi da en folkekirke eller en statskirke? Grundloven afviser selv gennem sit ordvalg, at vi har en statskirke. Endvidere gælder, at statskirke har man der, hvor alle, som fødes i det pågældende land, automatisk bliver medlemmer af landets kirke, og hvor samtlige beslutninger af både åndelig, indrekirkelig og verdslig art træffes af statslige organer. Sådan forholder det sig ikke i Danmark, hvor man frivilligt skal indmeldes, dersom man ønsker medlemskab. På den anden side er der statskirkelige træk, idet regenten iflg. Grundloven skal være medlem af den evangelisk-lutherske folkekirke, og staten skal iflg. Grundloven støtte netop denne kirke frem for andre. Lovgivning og administration af den udføres af folketing og kirkeministerium med den rent politisk udnævnte minister i spidsen, statsoverhovedet udnævner efter indstilling biskopper, det offentlige opkræver kirkeskatten på kirkens vegne og lader folkekirken foretage personregistreringen. Sammenfattende kan man sige, at vi har ''en folkekirke med stærke statskirkelige træk''.<ref> {{cite book
 | last = Schwarz Lausten | first = Martin
 | title = Kirkens historie i Danmark. Pavekirke - Kongekirke - Folkekirke
 | page = 118
 | publisher = Eksistensen
 | edition = 3.
 | date = 2018
 | isbn = 978-87-410-0397-9 }}</ref> 
(fremhævelse i originalen)
Religion Organisationer