Fæstevæsenet blev afskaffet mellem 1770-1830. Det startede i det danske [[Hertugdømmet Slesvig|Slesvig]] i 1780. Preussen afskaffede [[stavnsbåndet]] med [[Oktoberediktet]] i 1807, som forbedrede bøndernes juridiske status og gav dem en chance for - med penge - at købe en del af den jord de dyrkede. De kunne også sælge den jord, som de allerede ejede. Ediktet gjaldt for alle som havde jord over en vis størrelse, og omfattede både kron- og adelsgodser. Bønderne blev befriet for forpligtelsen til at udføre tjenester for jordejeren og årlige naturalieydelser. Der blev oprettet en bank, så jordejeren kunne låne staten penge til at købe jord fra bønderne (bønderne måtte ikke bruge den til at låne penge til at købe jord for før i 1850). Resultatet var, at de store jordejere fik større godser, og mange fæstebønder blev jordløse landarbejdere, eller flyttede til byerne eller Amerika. De andre tyske stater kopierede Preussen efter 1815. I skarp modsætning til den vold, som karakteriserede landreformerne under [[den franske revolution]], skete det fredeligt i Tyskland. I Slesvig spillede bønderne, som var blevet påvirket af [[oplysningstiden]], en aktiv rolle, andre steder var de stort set passive. For de fleste bønder fortsatte vaner og traditioner stort set uændrede, heriblandt de gamle vaner om ærbødighed overfor de adelige, hvis juridiske autoritet fortsat var stor overfor landsbyboerne. Selv om bønderne ikke længere var bundet til jorden som under stavnsbindingen, fortsatte det gamle patriarkalske forhold i [[Østpreussen]] til ind i det [[20. århundrede]].<ref>Sagarra, ''A social history of Germany,'' pp 341-45</ref>
Historie Videnskab Humaniora