Omsider udkom hans hovedværk, ''Historia rerum Norvegicarum'' i 4 foliobind [[1711]]. Under krigen var det udelukket med en offentlig understøttelse til at få det trykket. At det til sidst blev trykket, skyldtes alene [[Christian Reitzer]]s opofrelser; han har da også forfattet forordet. Værket blev det sidste i rækken af de store latinske historiografers værker i folio. Skønt [[Holberg]] (i den 171. [[epistel]]) finder hans latinitet "''sirlig''", vil denne dom næppe tiltrædes af [[filolog]]er. I én henseende gjorde den latinske form sin nytte, idet udlandet nu fik noget bedre kendskab til Norges historie end før. Den yngre [[Jonas Ramus (1718-1765)|Jonas Ramus]] indbød [[1744]] til [[subskription]] på en dansk oversættelse, der imidlertid aldrig udkom.
Historie