== Kritiker af landboreformerne ==
Mest bekendt har han gjort sig som fører for de jyske jorddrotter under deres kamp mod [[landboreformerne]] i slutningen af det 18. århundrede. Da kronprins [[Frederik 6.|Frederik]] i august [[1790]] efter sin formæling opholdt sig på [[Louisenlund (Slesvig)|Louisenlund]] ved [[Slesvig by|Slesvig]], overbragte Beenfeldt og en anden jysk godsejer, kammerherre [[Christian Tønne Frederik von Lüttichau]] til [[Åkær (Hads Herred)|Åkær]], en adresse, underskrevet med 103 jyske godsejeres navne, hvori der nedlagdes en skarp protest mod de nye reformer som stridende mod landets sande vel og jordegodsejernes lovlige rettigheder. Efter at adressen var oplæst, var det, at kronprinsen udtalte de kendte ord: ''"Jeg vil, at Folket skal vorde frit, men ingen Proprietær fornærmes i sine Rettigheder."'' Selve adressens indhold gav anledning til en skarp kritik fra venner af reformerne, og der blev rejst tvivl om underskrifternes ægthed. Der blev nedsat en kommission til at undersøge dette spørgsmål, og resultatet af dennes virksomhed var, at underskrifterne under den af Lüttichau til kronprinsens svigerfader, [[Carl af Hessen-Kassel|Carl af Hessen]], overbragte tyske adresse var alle ægte, hvorimod dette ikke gjaldt om alle dem under den danske adresse, som Beenfeldt havde skrevet efter hin og leveret kronprinsen. Mod Lüttichau anlagdes der sag af [[Christian Colbiørnsen]] for fornærmelige beskyldninger, og [[Højesteret]] mortificerede disse og idømte Lüttichau en [[bøde]]. Først efter udfaldet af denne sag, og efter at regeringen havde frataget ham kammerherrenøglen på grund af hans optræden over for undersøgelseskommissionen, forlod Lüttichau landet. Beenfeldt fik tilkendegivelse af [[Christian 7.|kongens]] mishag med hans fremgangsmåde i den hele sag og måtte bøde 2000 [[rigsdaler]]. Han levede stilfærdigt på sin gård til sin død 1801.
Personbillede_savnes Politik Historie Kommunikation Kultur Hobby