'''Russist''' er betegnelse for en person, som besidder en ekspertise i russistik — [[Russisk (sprog)|russisk sprog]], [[litteratur]], [[historie]] og/eller [[samfund]]sforhold, også kaldet russisk [[filologi]]. Denne ekspertise er normalt opnået ad akademisk vej.
==Akademisk fag==
Omend studiet af russisk havde eksisteret i længere tid uden for [[Rusland]], var det først i 1900-tallet, at det spaltede sig ud fra slavistikken som et selvstændigt akademisk fag og gav anledning til betegnelsen russist. Som tilfældet er med de fleste andre fremmedsproglige fag, var udenrigs- og sikkerhedspoltiske forhold afgørende for denne opgradering, hvor især den kolde krig spillede en stor rolle. Fra slutningen af 1950-erne og frem til første halvdel af 1990-erne blev der således uddannet sprogløjtnanter inden for det danske militær, lige som at mange almindelige officerer modtog undervisning i russisk. 
==Undervisningsteder==
I danske akademiske institutioner har der siden slutningen af 1800-tallet været undervist i faget russisk ved landets universiteter, først ved [[Københavns Universitet]], senere tillige ved [[Århus Universitet]] og frem til slutningen af 1980-erne ved [[Odense Universitet]]. Sædvanligvis har russister kvalificeret sig til akademiske grader som [[exam.art.|examinatus artium]], BA, [[cand.phil.|candidatus philosophiae]], [[cand.mag.|candidatus magistrii]], [[magister]] med russisk som hovedsprog,  [[Ph.D.]] eller [[doktorgrad|dr. phil.]].
==Akademiske betegnelse==
En russist skal ses i sammenhæng med andre akademiske betegnelser som polonist — filolog i med speciale i polsk, bohemist — filolog med speciale i tjekkisk og/eller slovakisk, serbokroatist — filolog med speciale i serbisk, kroatisk eller bosnisk, bulgarist — filolog med speciale i bulgarsk, makedonist — filolog med speciale i makedonsk.
{{kilder|dato=Uge 8, 2014}}
{{autoritetsdata}}
Kultur