'''Ritualer i nordisk religion''' er de [[Ritual|religiøse handlinger]], der blev udført af [[nordbo]]erne i før-kristen tid. Den [[Nordisk religion|nordiske religion]] var en [[folkereligion]], hvis hovedfunktionen var at sikre samfundets overlevelse og regeneration. Religionen var derfor decentral og primært knyttet til lokalsamfundet og slægten, selvom der også findes vidnesbyrd om store nationale religiøse fester. Det var lederne, fx høvdingene, der varetog kulten på vegne af lokalområdet. På den enkelte gård var det husfaderen, og for hele landet kongen. I før-kristen tid havde man derfor ikke nogen betegnelse, der var parallel med den moderne term [[religion]]; det tætteste var begrebet ''sidr'', som nærmest betyder sædvane eller skik. Det betød, at [[kristendommen]] under [[Kristendommens indførelse i Norden|religionsskiftet]] ofte blev benævnt ''nýr sidr'' (''den nye skik''), mens den traditionelle religion blev kaldt ''forn sidr'' (''forfædrenes skik''). Tyngdepunktet i den før-kristne religion lå i den religiøse praksis, dvs. i de hellige handlinger, ritualerne og dyrkelsen af guderne.<ref>Steinsland (2005) pp.268</ref>
Ritualer