I den sammenhæng omfatter aldersdimensionen den ''kalendermæssige alder'', den ''funktionale alder'' og ''rollealderen''.<ref>[http://www.evaaa.de/evaaa/news/definition_vitalitaet.html Europäische Vereinigung für Vitalität und Aktives Altern e.V. (EVAA): Operationale Definition von Vitalität]{{Dødt link|date=februar 2022 |bot=InternetArchiveBot |fix-attempted=yes }}</ref>
Ved kalenderalder forstår man den [[kronologi]]ske alder, dvs. den alder, der står på ens pas.<ref>Meißner-Pöthing et al., op. cit., S. 4</ref> Med funktionsalderen forstår man ikke ældningen som en proces med et stadigt forøget antal mangler, men man lægger snarere vægten på en styrkelse af de ''funktionelle evner'' langt ind i den anden halvdel af livet. Disse funktionelle evner omfatter f.eks. bevidstheden om kvalitet og ansvar, dømmekraften og den sociale kompetence, der øges med stigende alder. Rollealderen hænger sammen med en vurdering, der er tilpasset kravene i de klassiske [[Stereotype|aldersstereotyper]]. Selv om man almindeligvis sætter ''ung'' lig med ''uerfaren'' og ''gammel'' med ''[[præstation]]ssvækket'', får disse alderstrin en anden betydning i sammenhæng med de sociale roller: Mens en 40-årig centerforward bliver anset for at være gammel, så regner man en 40-årig fodboldtræner for ung.
Naturvidenskab