== Reformator af den danske hær ==
Uden at Ferdinand Vilhelm havde haft lejlighed til at vise feltherreevner i største stil, havde han overalt vist sig som en klog og energisk fører, og hans personlige mod, tapperhed og hæderlighed var almindelig anerkendt. I sine sidste år kom han til på afgørende vis at gribe ind i den danske nationale hærs udvikling. Da han længe havde forudset en ikke fjern krigersk afgørelse af forholdet til Gottorp og Sverige, havde han 1697 rådet Christian V til særlige anstalter til at sikre bevaringen af det krigserfarne personel fra felttogene i Flandern m. m. til støtte ved oprettelse af udskrevne afdelinger. Ved troppesammendragningen i Hertugdømmerne 1699 fremsatte han forslag om, at "Nationalregimenterne til Fods oprettedes ligesom tidligere", nærmest til brug som besætningstropper i fæstningerne, og han formulerede sine tanker herom. Efter afslutningen af krigen 1700 udarbejdede han et udførligt forslag, hvori han påviste, at den stående, hvervede hær ikke var tilstrækkelig til at danne både feltkorps og besætningstropper, men burde støttes af en [[landmilits]] på ca. 14.000 mand. Det heri fremsatte blev i hovedsagen tiltrådt af den "Kommission udi Raadstuen", der befaledes nedsat [[7. september]] 1700 med Ferdinand Vilhelm som præses, storkansler Reventlow, Konseillet og andre som medlemmer. Efter indgående drøftelser fremsatte dernæst kommissionen et forslag, der, sammen med hertugens eget, overgaves til et underudvalg til udarbejdelse af ''Projekt til en Forordning om en Landværns Militie Indretning''. Efter at kongen nøje havde gennemarbejdet projektet, udstedtes de to vigtige forordninger af [[19. februar]] [[1701]], der på væsentlige punkter hvilede på Ferdinand Vilhelms forslag. Ferdinand Vilhelm døde ugift under et ophold i Holland, hvor han, jævnsides med sin danske tjeneste, var [[guvernør]] i Sluis. Han er begravet i Neuenstadt an der Linde, hvor hans . I [[1688]] var han blevet [[Elefantordenen|blå ridder]].
Titler Samfund