Denne gribende fortælling er siden den blev offentliggjort i 1904 blevet optaget i den kirkehistoriske tradition. Men spørgsmålet er, om den er fuldt pålidelig, i den form hvilken Grassmann har opskrevet den. Den svenske forsker Nils Jacobsson har i sine undersøgelser angående Grassmann's ophold i Sverige<ref>Nils Jacobsson: "Den svenska Herrnhutismens uppkomst", Uppsala 1908, S. 83 f.</ref> vel givet ham karakteristik som "en praktiskt begåfvad, handlingskraftig person med en uppriktig, varm og enfaldig barnatro". Men Grassmann's beretninger om sit emissær/missionær-arbejde, indrømmer Jacobsson er ikke helt pålidelige.<ref>S. st., S. 86 og 88.</ref> I Torneå påstod Gr. at have bevirket en stor vækkelse, men et register over de vakte viste kun 11 personer, hvoraf de meste, hvis ikke alle, måtte være de allerede vakte i byen, der tog imod og herbærgede Grassmann og hans kammerater ved dennes besøg. Ved opholdet i Stockholm hævdede Grassmann senere at have føret såkaldte separatister tilbage til kirken, men i en samtidig rapport indrømmede han å have opgivet kontakten med dem. Grassmanns hovedopdrag var at rejse til lapperne og omvende dem, men i stedet levede han og hans med-missionærer for det meste komfortabelt hos de fromme svenske familier; ikke en eneste lap blev omvendt.
Religion