Den teknologiske udvikling i form af [[DNA]]-hjemmetest, samkøring af databaser og internettet, har delvist umuliggjort en fuldstændig ‘de facto’ anonymitet af en (anonym eller ikke-anonym) sæddonors identitet overfor deres mulige genetiske ophav.<ref>{{cite web |url=https://www.berlingske.dk/samfund/saedbanker-kan-ikke-garantere-donorers-anonymitet|title=Sædbanker kan ikke garantere donorers anonymitet|author= Mikkel Danielsen & Ulla Gunge|website=Berlingske.dk |date= 5. november 2015 |accessdate=16. september 2022}}</ref>
<ref name=":1">{{cite web |url=https://pace.coe.int/en/files/25439/html| title=Anonymous donation of sperm and oocytes: balancing the rights of parents, donors and children|author= Committee on Social Affairs, Health and Sustainable Development (Referent: De Sutter, Petra)|website= Council of Europe, Parliamentary Assembly |date= 5. november 2019|accessdate=16. september 2022}}</ref><ref>{{cite web |url=https://jyllands-posten.dk/indland/ECE11012461/anonyme-saeddonorer-risikerer-at-blive-afsloeret-af-dnahjemmetest/| title=Anonyme sæddonorer risikerer at blive afsløret af dna-hjemmetest
|author= Laursen, Signe|website= Jyllandsposten |date= 16. november 2018|accessdate= 28. september 2022}}</ref> Hertil er den [[Danmarks demografi|danske befolkning]] relativt lille og [[Homogenitet|homogent]] sammenlignet med andre lande<ref name=":7">Kroløkke, C., Petersen, T. S., Herrmann, J. R., Bach, A. S., Adrian, S. W., Klingenberg, R., & Nebeling Petersen, M. (2020). ''The Cryopolitics of Reproduction on Ice: A New Scandinavian Ice Age''. Emerald Group Publishing.</ref>, hvilket yderligere vanskeliggør eventuel anonymitet ved DNA sporing.
Lægevidenskab