Medens hans standsfæller og nærmeste frænder forarmedes og gik til grunde, øgede han efterhånden sine besiddelser med [[Skårupgård (Todbjerg Sogn)|Skårupgård]], [[Hastrup (Vejle Kommune)|Hastrup]], [[Søvig]] og part i [[Hesselmed]]. De 2 sidste gårde solgte han dog atter, men derimod tilgiftede han sig efter sin første hustrus død hovedgården Bjerre, der havde tilhørt hans fætter Johan Rudolf Unger, som havde [[testamente]]ret gården til sin fæstemø Ide Sophie Gjedde (9. februar 1675 – 10. april 1756), hvem Ole Krabbe ægtede [[5. november]] [[1697]]. At Ole Krabbe i det hele havde sluttet sig til den nye tid, ses også af, at han, der [[1695]] havde fået [[ritmester]]s karakter, [[1703]] udnævntes til [[justitsråd]] og [[1714]] til [[etatsråd]], ligesom han [[1715]]-[[1717|17]] voterede i [[Højesteret]] og var "inspektionsherre" ved [[Hansted Hospital]]. Regeringen placerede Krabbe i en række undersøgende og dømmende kommissioner, og i årene sad han 1717–[[1723|23]] sammen med [[amtmand]] [[Jens Jørgensen Seerup]] i den betydningsfulde kommission vedrørende rytter- og relutionsgodset i [[Jylland]], i hvilken han synes at have udført et fortjenstfuldt arbejde, omend måske til tider på en noget hårdhændet måde. Ved sin død, 17. juni 1728, omgivet af en talrig børneflok, så han en ny tid oprinde for sin tidligere fåtallige og i skyggen levende slægt. Hans tre sønner blev stamfædre til henholdsvis den ældre danske, den yngre danske og den norske linje af slægten.
Personbillede_savnes Historie