Det førte til, at der i 1980´erne blev udarbejdet psykologiske profiler, hvor alle mennesker kunne indpasses i bestemte kategorier. Det kunne være efter hvor udadvendt man var, hvor neurotisk man var, hvor åben man var over for nye impulser, hvor samvittighedsfuld man var, eller hvor meget man søgte at behage andre; disse træk undersøgte man ved at lade testpersonerne (f.eks. tvillinger) udfylde [[spørgeskema]]er. Som resultat fik man at alle disse træk var arvelige til en grad af 40-50 %. Senere har man forbedret målingerne ved at inddrage oplysninger fra forældre, kammerater osv., og når man på denne måde reducerede måleusikkerheden, steg den arvelige andel til ca. 80 %.
Ligeledes har man fundet en høj arvelighed for mange typer af holdninger, for [[Religion|religiøsitet]] og meget andet.{{kilde mangler|dato=Uge 50, 2008}}
Filosofi Videnskab