På grund af den tiltagende sabotage blev Best omkring nytår [[1944]] kaldt til møde hos Hitler. Endnu en gang fik han ordre til at stramme grebet om danskerne. Hitler ønskede ikke længere danske frihedskæmpere stillet for en krigsret, idet det kun skabte martyrer. I stedet skulle [[sabotage]] besvares med [[terrorisme|terror]]. Det første offer for denne terror blev digteren og præsten [[Kaj Munk]], som blev myrdet af [[Gestapo]] den [[4. januar]] [[1944]]. Nu eskalerede både sabotagen og den tyske ”modterror” lige til krigens slutning. I april [[1944]] indførte Best igen krigsretsbehandling af danske sabotører, men måtte nogle måneder senere atter [[stå skoleret]] for Hitler, der under trussel om indespærring tvang ham til at stoppe krigsrettens virksomhed. Da Best for tredje gang genindførte krigsretsbehandling i slutningen af februar [[1945]], havde Hitler fået andet at tænke på. Bests ønske om at dømme de arresterede danske [[frihedskæmper]]e ved krigsretten skyldtes, at han mente, at det var en mere effektiv metode til bekæmpelse af [[modstandsbevægelsen]] end terror. Aktionen mod det danske politi den [[19. september]] [[1944]] blev gennemført af den højere SS- og politifører [[Günther Pancke]], uden at Best var blevet informeret.
Organisationer