Dyrkelsen af kvindelige magter har givetvis fyldt mere i datidens samfund, end hvad der fremgår af de middelalderlige tekster. Det skyldes primært at det skriftlige materiale som regel er forfattet af mænd, og at religiøse handlinger forbundet til den kvindelige sfære derfor i mindre grad blev overleveret end de tilsvarende mandlige.<ref>Steinsland (2005) pp.301</ref> Et spor til deres betydning kan fx fås fra stednavnematerialet, hvor det er blevet påvist, at der i nærheden af lokaliteter, der indeholder den mandlige guddom [[Frej]]s navn, ofte også findes et med den kvindelige gudinde [[Freja]]s navn.<ref>Brink, Stefan (1999) pp. 46</ref> Samtidig var de frugtbarheds- og [[divination]]sritualer, som kvinder fuldt ud kunne deltage i og lede, også de hedenske ritualer, der overlevede længst efter religionsskiftet.<ref>Ellis Davidson (1990) pp. 121</ref>
Ritualer