For valgene til [[den grundlovgivende rigsforsamling]] blev foreningen af stor betydning, og den har sin ikke ringe del i, at [[Junigrundloven]] fik en så demokratisk karakter. Også for de [[landboreform]]er, som udgik fra den første ordinære [[Rigsdagen|Rigsdag]], var foreningen virksom, og den gav ved valgene [[1849]] og i [[1850'erne]] det bondevenlige parti den faste organisation, der sikrede det stor indflydelse på rigsdagen. Blandt dets ledende mænd i 1850'erne må foruden Balthasar Christensen og Tscherning især nævnes [[Jens Andersen Hansen|J.A. Hansen]] og [[C.C. Alberti]]. Under forfatningskampene svækkedes foreningens indflydelse, og navnlig fra midten af 1850'erne var den i stærk tilbagegang. Den vedblev dog at virke indtil langt hen i [[1860'erne]] og er aldrig blevet formelt opløst.<ref>[https://runeberg.org/salmonsen/2/3/0712.html Neergaard, s. 650]</ref>
Historie Foreninger Organisationer