== Glasmaleri år 1500-1700 ==
[[Fil:Bruxels April 2012-11a.jpg|thumb|left|Tre  scener fra legenden om det mirakuløse [[sakramente]]. Blyindfattede ruder i  St. Michael og St. [[Gudula katedral]]en i Bruxelles af [[Jean-Baptiste Capronnier]] (ca. 1870)]]
Endnu i det begyndelsen af 1500-tallet skabtes så betydeligt et værk som vinduerne i [[Kölner Dom]]s nordlige sideskib. Dette værk røber en tendens til realisme og bevæget komposition, der passer mindre godt med glasmaleriets oprindelige dekorative væsen. Mellem gotik og renæssance er bl.a. nogle vinduer i domkirken i [[Freiburg]], i flere kirker i Paris og England samt i [[St. Michael og St. Gudula katedralen|St. Michael og St. Gudula-katedralen]] i [[Bruxelles]] med arkitektonisk baggrund i rig renæssancestil. Med tiden nærmer glasmalerne sig mere og mere oliemaleriets teknik. Endnu i slutningen af 1500- og begyndelsen af 1600-tallet har både Frankrig og Nederland betydelige glasmalere. Eksempelvis [[Dirk Crabeth]] og [[Wouter Crabeth]], som i årene 1555-1577 skabte glasmaleriet i [[Sint-Janskerk]] i Gouda. En anden fremtrædende kunstner var [[Abraham van Diepenbeeck]], som overførte sin lærers, maleren [[Rubens]], kompositioner på glas. De store glasmalerier forsvinder efterhånden fra kirkerne, og man nøjes med små malede tavler i de klare ruder både i kirker, rådhuse og privatboliger. Sådanne tavler skænkedes ofte af frænder og venner ved opførelsen af et hus – glarøl, glaseregilde, fensterbier. Også borgmestre og rådmænd til rådhuset kunne donere små malede tavler, gerne med giverens våben eller  bomærke, portræt, navn eller sentenser. Denne smag bredte sig også til bønderne og holdt sig i lang tid på landet. Den rigeste samling af små glasmalerier i [[Danmark]] findes på [[Odense Museum]] og stammer fra  byens gamle skomager[[lavshus]]. De herlige glasmalerier udført af nederlænderen Evert Crynss til ''Kongens Stol'' i Frederiksborgs Kapel, blev ødelagt ved en brand. Dette såkaldte "kabinetsmaleri" blomstrede især i [[Schweiz]] i det 1500-1600-tallet. Selv betydelige kunstnere som [[Hans Holbein den yngre]] udførte tegninger til malede tavler. Hele kunsten havde nu fået noget håndværksmæssigt over sig, bl.a. fordi teknikkens stigende vanskelighed mere og mere hindrede de egentlige kunstnere i selv at udføre glasmaleri. I det 1600- og 1700-tallet forsvandt glasmaleri så godt som fuldstændig. Undtagen i England, hvor nederlænderem[[Bernard van Linge]], under Jakob I stiftede en skole, som eksisterer den dag i dag. Det hang blandt andet sammen med de blyindfattede ruders afløsning med i større støbte glasruder indfattede i træsprosser. I 1688 genopfandt man nemlig i Frankrig den gamle romerske kunst, at støbe glastavler på sand). Glasmaleriets dalende popularitet faldt også sammen med den herskende [[klassicisme]]s uvilje mod alt for spraglede farver. Dog krævedes i København op gennem 1700-tallet som mesterstykke et vindue i kunstfærdigt blymønster med en malet tavle. Endnu i 1829 udførtes en sådan i København, men om praktisk brug var der ikke tale. I [[Holsten]] udførtes ruder bemalede alene med navne endnu i året 1800 og glasmaleri efter 1780 i [[Hennestedt]] Sogn.
Kunst Maleri Kunstens_teknikker