== Nulevende borgerlig slægt ==
Den nulevende slægt stammer fra {{ill|no|Nicolai Nissen (1664–1717)}} til Lerbæk og Rugballegård. Nicolaus Nissen var kancelliråd fra 1705 og [[krigskommissær]] i [[Skåne]] (under [[Den Store Nordiske Krig]]) og i [[Jylland]]. Han var gift med Elisabeth Sophie [[Høg (adelsslægt)|Banner-Høeg]] (1669-1739), datter af Gregers Ulfstand Banner-Høeg til [[Vang Hovedgård|Vang]] og Birgitte [[Kaas]] («Kaas med muren»), datter af [[Jørgen Kaas (1618-1658)|Jørgen Kaas]]. Af deres barn var sønnen Gregers Høeg Nissen (1709-1773) vice[[guvernør]] og borgerkaptajn i den danske koloni [[St. Croix]], Lorenz Nissen var plantageejer på St. Croix, Christian Ditlev Nissen var skriver og [[kancelliråd]] og Nicolai (Nicolaus) von Nissen (1692-1772) var infanterikaptajn i det [[Vesterlenske Infanteriregiment]] i Norge. Nicolai von Nissen havde ret til at kalde sig [[von]], fordi han var officer. Hans datter Andrea Jaspara Nissen (1725-1772) var gift med [[sorenskriver]] (dommer) i Øvre [[Telemark]] Hans [[Paus]] (1721-1774). Blandt deres efterkommere er skibsreder Nicolai Nissen Paus (1811-1877) og præsident i Norges Røde Kors [[Nikolai Nissen Paus]] (1877-1956).
Historie