Tiden efter 1945 kendetegnedes ved, at ''personbilens voldsomme vækst'' skabte helt nye og friere forudsætninger for befolkningens valg af bopæl og sysselsætningssted samtidig med, at de tidligere oplandsbaner i stort omfang blev nedlagte. Derved skete en stigende spredning af befolkningsvæksten, fremmet af privatbilerne. Vækstområderne.<ref>det vil sige sognekommuner med befolkningsfremgang over landsgennemsnittet, 3.1 % pr. femår</ref> voksede fra at udgøre 18 % af landets areal i årene 1955-60 til henved 29 % i tiden 1965-70<ref>Landsplansekretariatet publikation nr. 27: Arealplanlægning – status og problemstillinger (LPS 1974), s. 40</ref> Udviklingen er i bebyggelsesmæssig henseende gået fra forstadsdannelser til ''byspredning med tilhørende fjern[[pendling]]''. Ligeledes er tidligere tiders søgning til et enkelt pendlingsmål afløst af pendling til flere mål; der tales om arbejdskraftoplande fastlagte derved, at enhver kommune henregnes til samme arbejdskraftopland som den kommune, hvortil den har størst udpendling. I 1970 var Danmarks derved inddelt i 51 arbejdskraftoplande med en gennemsnitlig rejselængde på 20&nbsp;km.<ref>Landsplansekretariatet publikation nr. 27: Arealplanlægning – status og problemstillinger (LPS 1974), s.42</ref> Samtidig førte bilismen til skærpet konkurrence mellem de handlende, hvor nye ''butikscentre'' og storforretninger indrettede efter bilejerskab bidrog til, at mange mindre og spredt boende handlende lukkede.<ref>Planstyrelsen: Det fremtidige bymønster (1978) s. 9</ref> Til gengæld synes bilismen at have fremmet fremstillingsvirksomhed i de mindre bymæssige bebyggelser, såvel udflytninger som nydannelser. Under bilismens vilkår ophæves tidligere tiders tilknytning mellem by og opland, tidligere tiders beliggenhedsfordele for fremstillingsvirksomheder og skævheder mellem ulige egnes adgang til tjenester. Dermed ophæves tillige ensartetheden eller fællestræk ved bebyggelsesudviklingen i ulige egne. I færdselsmæssig henseende er enhver udvikling muliggjort, og det er nu snarere andre forhold som fx ''byplanlægning'', der styrer udviklingen.
Samfund Historie Migration