'''The Glorious Revolution''' eller '''"den glorværdige revolution"''' [[1688]]-[[1689|89]] var resultatet af og kulminationen på en årelang magtkamp mellem kongen og parlamentet i [[England]]. I 1653 havde [[Oliver Cromwell]] i kølvandet på den engelske [[borgerkrig]] som ''The Lord Protector'' ([[rigsforstander]]) opløst [[parlament]]et og til sin død i 1658 regeret med [[diktator]]isk myndighed. Herefter fulgte genindsættelsen af [[Slægten Stuart]] med [[Karl 2. af England|Karl 2.]], men magtfordelingen mellem parlament og konge var stadig uafklaret. [[Jakob 2. af England|Jakob 2.]]s tronbestigelse efter Karl 2.s død i 1685 fandt dog sted under rolige forhold,selv om mange frygtede, at [[katolik]]kerne ville få for stor magt i England (Jakob var under et ophold i [[Frankrig]] [[konvertere]]t til [[katolicisme]]n). Oppositionen mod Jakob 2. voksede hurtigt i styrke, men da han var aldrende og ingen sønner havde, regnede man med, at den katolske monark ville blive en kortvarig parentes. I 1688 fik hans kone dog en søn, og samtidig blandede kongen sig i religionsspørgsmål. En gruppe ledende adelige henvendte sig nu til [[Vilhelm af Oranien]], og denne gik den 5. november 1688 i land med en hær ved [[Torbay]] på Englands sydkyst og marcherede mod [[London]]. Jakob 2. flygtede til Frankrig, og Vilhelm og Maria kunne af parlamentet hyldes som konge og dronning, efter at de havde accepteret ''[[Bill of Rights (1689)|Bill of Rights]]'', som fastslog parlamentets magt (bl.a. indgik der i rettighedserklæringen et forbud mod en stående hær , og mod beskatning uden at parlamentet var hørt). Kongens magt var hermed blevet betydeligt begrænset.
Psykologi Samfund Historie Mellemmenneskelige_forhold