== Første embedstid i Norge ==
Under de første år af Wedels lange embedstid i Norge udfoldede han megen virksomhed, specielt på [[befæstning]]svæsenets område. De såkaldte "oplandske fæstninger": [[Christiansfjeld]], [[Kongsvinger Fæstning|Kongsvinger]] og [[Basmo]], såvel som [[Blaker]] og [[Sponviken]] skanser skylder ham deres tilværelse som permanente anlæg. [[Frederiksten]]s ydre forter, fortet [[Kongsten]] ved [[Fredrikstad|Frederiksstad]] og [[Agerøen]] ved [[Hvaløerne]], [[Staværns Fort]] og fortet [[Christianssten]] ved [[Trondheim]] byggedes i hans tid, ligesom store arbejder udførtes på hovedtangen ved [[Akershus slot|Akershus]] samt ved [[Kristiansand|Christianssand]]. Man må vistnok indrømme, at han var hårdt angrebet af tidens befæstningsmani, som han i sit lange krigerliv havde haft mere end tilstrækkelig anledning til at blive smittet af, og det tør være mere end tvivlsomt, om Norge har haft fordel af den mangfoldighed af befæstninger, der opførtes i denne tid. De kostede uforholdsmæssig meget at opføre og vedligeholde i fred og forlangte urimelig store besætningsstyrker i krig. Aldeles utvivlsomt er det, at de berøvede den senere norske krigsførelse den offensive karakter, som havde udmærket [[Hannibal Sehested (rigsskatmester)|Sehesteds]], [[Jens Bielke|Bielkes]] og Gyldenløves felttog. Man må dog se Wedels gerning gennem samtidens briller og da indrømme ham, at han fulgte og virkelig i det væsentlige gennemførte et helstøbt og stort anlagt system på befæstningsvæsenets område. Wedel søgte også i tilsvarende grad at udvikle hærens kraft. For at skaffe fredsbesætninger på de nye fæstninger øgedes antallet af hvervede tropper ved oprettelsen af to hvervede infanteriregimenter. Oprettelsen af reserverne ved de nationale infanteriregimenter har vistnok til dels været dikteret af trangen til fæstningsbesætninger under krig uden at svække felthæren. Denne søgtes desuden styrket ved øgning af [[Kavaleri|rytter-]] og [[dragon]]afdelinger.
Titler Samfund Historie