I løbet af 1980'erne udvidedes voldtægtsdefinitionen til også at omfatte forhold, hvor offeret ikke nødvendigvis havde følt sig truet på livet af gerningspersonen og derfor havde givet efter. I takt med at gerningsindholdet i straffelovens voldtægtsbestemmelse er blevet udvidet, er debatten om retssystemets håndtering af voldtægtsofre ikke som forventet blevet mindre<ref name=amnesty1>{{cite web |author=Amnesty International |title=Right to be free of rape|pages=34  |url=https://www.amnesty.org/download/Documents/EUR0194522018ENGLISH.PDF |date=24. november 2018 |accessdate=21. maj 2019}}</ref>. Mange kritikere mener stadig, at voldtægtsforbryderne alt for ofte klarer frisag i forbindelse med en straffesag<ref name=amnesty2>{{cite web|author=Amnesty International |title=GIV OS RESPEKT OG RETFÆRDIGHED! ADGANG TIL RETFÆRDIGHED FOR KVINDELIGE VOLDTÆGTSOVERLEVERE I DANMARK |pages=68  |url=https://amnesty.dk/media/5406/denmark-report.pdf |date=2019 |accessdate=21. maj 2019}}</ref>. I Norge har man forsøgt at umødegå denne kritik ved siden år 2000 at kriminalisere 'grovt uaktsom voldtekt' (se nedenfor).
Jura Juridiske_begreber Psykologi Samfund Sexologi Militær Historie Død Samfundsvidenskab Kriminalitet Mellemmenneskelige_forhold