Kognitionsvidenskaben opstod desuden til en vis grad som en reaktion imod [[behaviorisme]]n. [[behaviorisme|Behaviorismen]] var den dominerende forskningsretning inden for psykologien i 1950'erne. Under indflydelse af blandt andre [[Ivan Pavlov]] argumenterede den for, at adfærd og adfærdens kobling til eksterne stimuli under læring var de eneste processer, der var mulige og relevante at studere. Mentale processer blev ikke anset for tilgængelige for undersøgelser. Et afgørende vendepunkt kom, da en af behaviorismens fremmeste fortalere, adfærdsforskeren [[B.F. Skinner]] i sin bog Verbal Behavior fra 1957<ref>Skinner, B.F. (1957) Verbal Behavior, Appleton-Century-Crofts</ref> forsøgte at beskrive sproget som stimulus-respons læring efter behavioristiske forskrifter. Skinner hævdede at forståelsen af ord bygger på indlæring under kobling af ordet selv med oplevelse af ordets betydning. I en sønderlemmende kritik argumenterede lingvisten [[Noam Chomsky]] for at man med behaviorismens tilgang til sprog kun ville kunne forstå sætningen ‘Pengene eller livet’, hvis man havde ‘tidligere erfaring med hvad at være død’<ref>Chomsky, N. (1959). Reviews: Verbal behavior. By B.F. Skinner. Language, 35(1), 26–58.</ref>. Chomsky argumenterede for nødvendigheden af at inddrage mentale og eventuelt medfødte processer i forklaringen af den menneskelige sprogevne.
Filosofi Psykologi Samfund Datalogi Kommunikation Samfundsvidenskab Matematik Antropologi