<http://schema.org/articleBody>
"Radisin \u00E9s una emissora de r\u00E0dio molt peculiar. Les seves emissions es fan en farsi (persa modern) des de Tel Aviv i estan dirigides a un p\u00FAblic que \u00E9s, com a m\u00EDnim, a 1.000 quil\u00F2metres de dist\u00E0ncia. Com en moltes emissores, els programes m\u00E9s interessants s\u00F3n els que estan oberts als oients, que truquen per discutir temes d&amp;#039;actualitat. Per participar-hi des de l&amp;#039;Iran s&amp;#039;ha de marcar el n\u00FAmero d&amp;#039;una centraleta alemanya que autom\u00E0ticament connecta amb Israel. L&amp;#039;agosarat participant sorteja aix\u00ED la impossibilitat de connectar directament entre tots dos pa\u00EFsos, i alhora es protegeix de possibles repres\u00E0lies per haver-se atrevit a parlar per la r\u00E0dio de &amp;quot;l&amp;#039;enemic Satan\u00E0s&amp;quot;. El director de l&amp;#039;emissora, Shay Amir, va fugir de petit de l&amp;#039;Iran. Amb la revoluci\u00F3 del 1979 que va enderrocar el xa i que va portar els aiatol\u00B7l\u00E0s al poder, les excel\u00B7lents relacions entre els dos pa\u00EFsos -els unia, juntament amb Turquia, el fet que eren els tres \u00FAnics territoris de la regi\u00F3 poblats de gent no-\u00E0rab- es varen tallar i l&amp;#039;amistat es va convertir en confrontaci\u00F3. Per\u00F2 Shay Amir, que pertany al grup de 100.000 jueus iranians que es refugiaren a Israel, pret\u00E9n fer una emissora que transmeti pau i comprensi\u00F3 a trav\u00E9s de la m\u00FAsica, la literatura i els debats sobre l&amp;#039;actualitat. Amir es queixa que als iranians nom\u00E9s els arriben missatges b\u00E8l\u00B7lics d&amp;#039;atacs militars i destrucci\u00F3 degudament destil\u00B7lats pels aiatol\u00B7l\u00E0s, i t\u00E9 l&amp;#039;ambici\u00F3 de difondre alguna cosa m\u00E9s positiva als 25.000 jueus que encara viuen a l&amp;#039;Iran i a la resta de poblaci\u00F3 del pa\u00EDs. Cal desitjar-li bona sort.Aquesta setmana, Barack Obama li ha donat un cop de m\u00E0. Davant del primer ministre Netanyahu, que repetia que Israel &amp;quot;\u00E9s l&amp;#039;\u00FAnic amo del seu dest\u00ED i que es reserva el dret de defensar-se&amp;quot;, el president nord-americ\u00E0 va deixar clar que encara hi ha una escletxa per a la diplom\u00E0cia. Davant dels m\u00E9s de 10.000 delegats que omplien la reuni\u00F3 del lobi israeli\u00E0 m\u00E9s gran dels EUA, Obama va fer una certa concessi\u00F3 a l&amp;#039;audi\u00E8ncia quan va dir que &amp;quot;totes les opcions s\u00F3n sobre la taula&amp;quot;. Pr\u00E8viament, els intercanvis dial\u00E8ctics havien estat de tot menys amicals: &amp;quot;Es parla massa a la lleugera [d&amp;#039;una intervenci\u00F3 a l&amp;#039;Iran]&amp;quot;, s&amp;#039;havia queixat el mateix Obama. &amp;quot;Aix\u00F2 nom\u00E9s els afavoreix a ells i fa pujar el preu del petroli&amp;quot;. Poc abans, el primer ministre havia apostat amb for\u00E7a per l&amp;#039;agitaci\u00F3 tot mostrant a l&amp;#039;audi\u00E8ncia una carta del departament d&amp;#039;Estat nord-americ\u00E0 del 1944 en qu\u00E8 es rebutjava una petici\u00F3 dels l\u00EDders jueus de bombardejar el camp d&amp;#039;extermini d&amp;#039;Auschwitz amb l&amp;#039;excusa que provocaria una repres\u00E0lia alemanya m\u00E9s forta. Obama va arribar a la Casa Blanca prometent que posaria punt final a les guerres en marxa: ho ha fet en el cas de l&amp;#039;Iraq i ho intenta fer a l&amp;#039;Afganistan. Res m\u00E9s desagradable per a ell, doncs, que la tensi\u00F3 medi\u00E0tica americano-israeliana que es va muntar la setmana passada, una tensi\u00F3 que tenia per objectiu refor\u00E7ar la convicci\u00F3 israeliana que cada dia que passa es fa m\u00E9s dif\u00EDcil prendre mesures contundents contra Teheran. El desenvolupament del programa nuclear \u00E9s progressiu, i els informes de l&amp;#039;ag\u00E8ncia de l&amp;#039;ONU pel control nuclear no poden concloure que el material irani\u00E0 s&amp;#039;utilitzi amb finalitats pac\u00EDfiques. Provar el contrari no \u00E9s possible en la fase actual, i creure els iranians tampoc \u00E9s suficient. El risc especulatiu existeix. Alhora, els competidors en la nominaci\u00F3 republicana no han ajudat Obama i han convertit els actes electorals de les prim\u00E0ries d&amp;#039;aquesta setmana en una cursa per esdevenir el m\u00E9s disposat a &amp;quot;acabar de cop i sense vacil\u00B7lar&amp;quot; amb el perill irani\u00E0 i protegir aix\u00ED per sempre l&amp;#039;estat d&amp;#039;Israel. Per al president Obama, el dilema \u00E9s de dimensions colossals. De moment el toreja amb el factor temps a la m\u00E0. Una acci\u00F3 militar abans de les eleccions dispararia el preu del petroli, i aix\u00F2 endarreriria la recuperaci\u00F3 econ\u00F2mica, base de la seva reelecci\u00F3. A m\u00E9s, una acci\u00F3 com aquesta encara encendria m\u00E9s la regi\u00F3, convulsa per les inestabilitats postrevolucion\u00E0ries i per l&amp;#039;actual preguerra civil a S\u00EDria. Per aix\u00F2, Obama intenta calmar els dirigents israelians i incrementar alhora la pressi\u00F3 als iranians amb sancions contundents com el bloqueig total a la compra de petroli, que ja practica la UE. D&amp;#039;aquest raonament n&amp;#039;ha sorgit tamb\u00E9 l&amp;#039;acord de recomen\u00E7ar les negociacions nuclears entre l&amp;#039;Iran i les pot\u00E8ncies internacionals, representades per la UE. Obama juga, doncs, amb el temps, precisament el que Netanyahu diu que no t\u00E9: com m\u00E9s temps passi, m\u00E9s avan\u00E7at estar\u00E0 el programa nuclear irani\u00E0.  Certament, les emissions &amp;quot;agermanadores&amp;quot; de Shay Amir, com les anomena, tenen un futur magre. De moment, nom\u00E9s ha consolidat la graella per uns mesos."^^<http://www.w3.org/2001/XMLSchema#string>
<http://www.ara.cat/opinio/Emissions-audiencies_0_659934009.html>