<http://schema.org/articleBody>
" Quines conseq\u00FC\u00E8ncies tindria per a la cotitzaci\u00F3 de Picasso al mercat de l&amp;#039;art el descobriment d&amp;#039;una etapa desconeguda de l&amp;#039;artista? El 1976 Orson Welles ho va aventurar a  F for fake , un film dedicat al c\u00E8lebre falsificador Elmyr de Hory. Ara l&amp;#039;artista Pedro G. Romero i el comissari i escriptor Valent\u00EDn Roma han recollit aquest interrogant dins l&amp;#039;exposici\u00F3  Economia: Picasso , que avui obre les portes al museu de l&amp;#039;artista a Barcelona. La mostra situa l&amp;#039;artista malagueny a l&amp;#039;origen del sistema de l&amp;#039;art actual, i les falsificacions s\u00F3n una de les mirades que l&amp;#039;artista i el comissari han utilitzat per parlar de les relacions econ\u00F2miques que es donen en l&amp;#039;obra de l&amp;#039;artista malagueny. Actualment, la marca Picasso \u00E9s una font de recursos important, per exemple, per a les ciutats que acullen una exposici\u00F3 de la seva obra. Al vinil que hi ha a l&amp;#039;entrada de l&amp;#039;exposici\u00F3, que reprodueix una p\u00E0gina d&amp;#039;un diari econ\u00F2mic que Picasso va utilitzar en un dels seus collages cubistes, els comissaris hi han penjat algunes d&amp;#039;aquestes dades econ\u00F2miques. &amp;quot;Picasso va ser el primer artista a distingir el sistema de l&amp;#039;art de la tasca art\u00EDstica, aquest \u00E9s el seu gran llegat. Les seves negociacions amb Daniel Kahnveiler s\u00F3n molt interessants: ent\u00E9n el sistema de l&amp;#039;art i parla de temes com els drets d&amp;#039;imatge&amp;quot;, afirma Roma. A m\u00E9s de pintures, dibuixos i gravats de diversos moments de la traject\u00F2ria de l&amp;#039;artista malagueny, la mostra inclou treballs de creadors contemporanis com Marcel Duchamp, Hans Haacke, Richard Hamilton, Adrian Piper, Alejandra Riera i Isidoro Valc\u00E1rcel Medina. Aquests treballs m\u00E9s recents representen les conseq\u00FC\u00E8ncies m\u00E9s actuals d&amp;#039;aquesta consci\u00E8ncia de Picasso.El marc cronol\u00F2gic de la mostra, que els comissaris han concebut com una &amp;quot;narraci\u00F3 visual&amp;quot;, t\u00E9 el tret de sortida en una carta que Picasso va enviar el 1897 al seu amic Bas explicant-li la seva primera visita al Museu del Prado, i finalitza amb un exemplar del 1938 de la revista republicana  Nuestra Espa\u00F1a , en qu\u00E8 l&amp;#039;artista malagueny va col\u00B7laborar com a director del Museu del Prado, c\u00E0rrec que va ocupar durant la Guerra Civil. Les cares amagades del geni La tesi d&amp;#039; Economia: Picasso es basa en set visions exc\u00E8ntriques de Picasso a partir, per exemple, de la novel\u00B7la de Felipe Al\u00E1iz  Oro molido ; dels cartells que l&amp;#039;artista malagueny va fer per al Mont de pietat al comen\u00E7ament de la seva carrera, on es pot observar l&amp;#039;\u00FAnic vincle expl\u00EDcit entre Picasso i els diners; de la fascinaci\u00F3 que la poeta avantguardista i militant de la CNT Luc\u00EDa S\u00E1nchez Saornil va tenir per Picasso; de les relacions de l&amp;#039;artista amb l&amp;#039;escultura negra africana i el colonialisme; del proc\u00E9s de creaci\u00F3 de les seves obres cubistes, i del desenvolupament de l&amp;#039;economia de l&amp;#039;art. L&amp;#039;exposici\u00F3 forma part d&amp;#039; Arxiu FX: d&amp;#039;economia zero , un dels projectes de Pedro G. Romero en qu\u00E8 treballa amb imatges de destrucci\u00F3 d&amp;#039;icones religioses. L&amp;#039;artista ha creat, a m\u00E9s, un altre recorregut paral\u00B7lel amb diverses instal\u00B7lacions i v\u00EDdeos com a contrapunt a les obres de Picasso i dels altres artistes. Estan ubicats a la part posterior de les parets. Aquestes peces &amp;quot;funcionen com un gag, un acudit, que \u00E9s m\u00E9s efectiu per contradir un discurs que una reflexi\u00F3 molt articulada&amp;quot;, deia Roma."^^<http://www.w3.org/2001/XMLSchema#string>
<http://www.ara.cat/cultura/Picasso-creador-economista-segle-XX_0_706729385.html>